IRODALOM. 
127 
A szarmata tenger tökéletesen el volt választva a földközi tengertől; azt is 
tudjuk, hogy sem északon, sem délen nem volt semmiféle összeköttetésben az 
oczeánnal. Keleten láttuk, hogy a szarmata tenger a turáni medenczével állott 
összeköttetésben, de határait itt sem ismerjük ; a Humboldt öböl, melyen keresztül 
Suess állítása szerint északról a hideg vizek hatoltak be s ez által föltételeztetett 
a szarmata fauna megjelenése, a mennyire a mostani tudományos viszonyok meg¬ 
engedik, már az oligoczén epochában történtek, úgy hogy akár merre fordulunk, 
sehol sem találjuk azt, hogy a szarmata tenger egyesült volna az oczeánnal, sem a 
jeges, sem az észak-atlanti, sem az indiai, sem végre a íöldközi tenger részeivel. 
Egyébként az utóbbinak létezése, mint önálló tengeré a szarmata korszakban még 
kétséges lehet. Legeza Viktor. 
Adalék a borostyánkő kereskedéshez hazánkban. 
Nyugatporoszországban a putzigi kerületben fekvő' Buchenrode nevű birtok 
közelében egy 178 gr súlyú zöld patinával borított bronztömböt találtak, mely 
Helm szerint tartalmaz 83,83 rész rezet, 13,14- r. antimont, 0,82 r. ólmot, 0,61 r. 
ezüstöt, 0,19 r. vasat, 0,87 r. nikkelt, 0,42 r. ként, 0,12 r. foszfort és arzén nyo¬ 
mait. A Helm részéről eddig véghez vitt chemiai elemzések általános eredménye az, 
hogy jelenlegi ismereteink szerint Nyugatporoszországban aránylag véve eddig 
sokkal több antimontartalmú bronzt találtak, mint a nyugatra fekvő országokban. 
Ebből Helm azt következteti, hogy akkor a porosz borostyánkőföld egy olyan 
országgal állhatott kereskedelmi összeköttetésben, melyben antimon- és réztar¬ 
talmú érczek előfordultak és bányásztattak és azt hiszi, hogy ezen ország Magyar- 
ország (Erdély) lehetett, a hol ezen érczeket elég gyakran találják és még most is 
bányászszák. Ezenfelül Magyarországban is találnak antimontartalmú, történet 
előtti bronzokat és másrészt a kereszténység előtti időből borostyánkőtárgyakat. 
(XV. Amtlicher Bericlit über die Verwaltung d. naturhist., arcliaaeolog. u. etlinol. 
Sammlungen d. Westpreuss. Prov.-Museums, f. d. Jalír 1894). a — 
IRODALOM. 
(4.) Zimányi Károly: Azurit a Laurion hegységből Görögországban. 
(Matliem. és term. tud. Értesítő, X, 1891—92, 198—206.1.; Math. und 
naturwiss. Berichte, X, 1891—2, p. 159—167 ; Groth’s Zeitschr. für Krys- 
tallographie, XXI, 1892, pag. 86—91). 
A szóban forgó azurit kristályok rendesen finomszálas malachit kíséretében 
limonitra, illetve az ez utóbbit lielyenkint átható tisztátalan cupritra (téglaércz) 
telepedve találhatók, s néha a végeik legalább kividről malacliittá alakultak át. 
Az apró kristályok formáik sokasága, változatossága valamint lapjaik fényessége 
miatt figyelemre méltók és így Zimányi azokat geometriai tanulmánynak vetette alá. 
(99) 
