132 
IRODALOM. 
64° 11a középső 60°50', a legkisebb pedig 55°45\ E mikroszkópos méréseket szá¬ 
mos kristályon többször végezte, hogy a hibákat lehetőleg eliminálja. Az optikai 
orientálás is a rhombos rendszer mellett bizonyít, az elsötétedés irányai ugyanis 
symmetriátlanok az említett háromszögű lapok határolásaihoz. Egy elsötétedési 
irány a legkisebb s a középső nagyságú szögeket egybekötő oldallal majdnem egy- 
közesnek látszik ugyan, de pontos megfigyelés kiderítette, hogy a középső nagy¬ 
ságú szög felé irányzott hajlással a Na fényben 7°49' szöget zár be vele; optikai 
tekintetben még e kristályok absorbeálása is feltűnő. Dr. Schmidt Sándor. 
(7.)Mártonfi Lajos: Adatok az erdélyi medencze ásvány -földtani isme¬ 
retéhez. (Értesítő az érd. muz. egyl. orv.-term. tud. szakoszt. XVII, 1892, 
349—358 1. magy., pag. 387—389 ném.). 
Az 1891. év folyamán végzett kirándulásainak eredménye gyanánt szerző a 
következő ásványok előfordulásához közöl adatokat. Oláhláposbanya: Realgar, anti- 
monit, sphalerit, pyrit, chalkopyrit, márkáéit, tetraedrit, quarz (amethyst), melan- 
terit, calcit, siderit és aragonit; az aragonit eddig e helyről ismeretlen volt és hófe¬ 
hér gömbnek sugarasan összenőtt tűalakú kristálykái sideritre nőve quarz kris¬ 
tálycsoportokon találhatók. Macskamező: Pyrolusit, quarz, gránát, staurolith 
(néha 2 mm hosszú és 7 mm vastag vörösbarna kristályokban), magnetit, anatas, 
orthoklas (adular), turmalin, amphibol, chlorit. A Macskamezőről eddig ismeret¬ 
len anatas a gnájszszerű kőzet üregeiben a Kecskés hegy nyugati és déli talpán 
quarz, chlorit és adular társaságában, barna vagy jáczintvörös színű parányi 
pyramisokban található. 
A bábái szoros ó-harmadkori rétegeiből kövületeket gyűjtött dr. Mártonfi iir, 
melyeket dr. Iíoch Antal meghatározott; itt egyúttal víztiszta calcit skalenoéde- 
rekre, valamint markasit csomókra és quarz kristályokra is bukkant. 
A Mezőségen szerző Elephasprímigenius és Equus fogat (Kis-Szék), szarukő-, 
jaspis-, chalcedon- és obzidián-szilánkokat stb. (Szamosujvár), szarukő-szilánkot 
(Bethlen), bronzkeltet (Somkerék), obzidián szilánkot (Magy.-Borzás) és jáspis-, 
szarukő- valamint obzidián-szilánkot (Mező-Sámsond) gyűjtött. 
Dr. Schmidt Sándor. 
(8.) Szontagh Tamás: Nagy-Károly és Ákos vidéke (15. zóna, XXVII. 
rovat) és Tasnád-Szépiák vidéke. (16. z., XXVII. rov.) (Magyarázatok a 
magyar korona országainak részletes földtani térképéhez 1:75'000; 
kiadja a m. kir. földtani intézet.) 
Szerző megbízás folytán az említett két térképlapot az 1 : 28.800-as és az 
1 : 25.000-es mértékű eredeti felvételi lapokról az 1 : 75.000 es méretűre vitte át 
és az egyszerű geológiai viszonyoknál fogva közös magyarázó szöveggel látta el. 
A Nagy-Károly és Ákos, valamint Tasnád-Széplak vidékét ábrázoló térképlapok 
K-i felét Matyasovszky Jakab, a Ny-i részt a magyarázó szöveg Írója vette fel 
geologiailag. 
A bevezető sorok után szerző a terület szorosabb körülszabására és földrajzi 
leii'ására tér át, mely fejezetben főleg az érdekes hydrografiai viszonyokkal foglal- 
(104) 
