IRODALOM. 
133 
kozik valamivel bővebben, ezután pedig a terület általános és részletes földtani 
szerkezetét tárgyalja. 
Ebből azt veszszük ki, liogy az alaphegységet képező gnájsz és csillámpala a 
tasnád-széplaki lap DK-i sarkán csak kis területen, Magúra név alatt, mint isolált 
szigetke lép fel. A csillámpala itt túlnyomó s Matyasovszky szerint főleg ÉK-nek 
dől. A térkép DK-i sarkában, Szilágy-Badacsony felé, a felső mediterrán agyag-, 
márga, homok és homokkő lerakódásai települnek az alaphegységre. A Somlyó- 
Csehi melletti Ferencz-majornál a Kraszna völgyében, elszigetelve két kis foltban, 
szarmatakorú homokos, márgás mészkő jelenik meg. 
Különösen a kis kristályos pala-szigettől ÉNy-ra s E-ra nagy kiterjedéssel a 
pontusi korú agyag, homok és homokkő, és alárendelten conglomerát lép fel. Az 
agyag Kárásztelek és Somály környékén kövületeket szolgáltatott, a homokkőben, 
nevezetesen Győrtelek határában, kőfejtők is vannak. A pontusi rétegekben csu- 
szamlások mutatkoznak, több helyütt lignittelepek is fordulnak bennök elő. 
A diluviumot agyag, homok és kavics képviseli; e lerakodások a tárgyalt 
terület legnagyobb részét borítják, vastagságuk különösen Nagy-Károly felé tete¬ 
mes. A dombos részeken kivül a diiuvium tágasabb fensíkokat is képez és a termő¬ 
réteg zöme diluviális korú. Az alluvium mint humuszos agyag, homok és kavics a 
völgyeket foglalja el és csak Nagy-Károly és Ivirály-Darócz között képez nagyobb 
területet. 
A negyedik fejezetben szerző a használható kőzetanyagokat, az ötödikben 
pedig a terület ásványos vizű forrásait tárgyalja röviden. R. L. 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
II. SZAKÜLÉS 1895 MÁRCZIUS HÓ 6-ÁN. 
Elnök: Bőckh János. 
Folyó ügyek elvégzése után az e. titkár jelenti, hogy Ehrenlechner János 
üveggyári gondnok Münchenben és Priviczky Ede főaranyválasztó Körmöczbányán, 
a társulatunk rendes tagjai meghaltak. E jelentést a szakülés szomorú tudo¬ 
másul veszi. 
Előadások: 
1. Halaváts Gyula: «A lösz a Duna-Tisza közén« czím alatt értekezik. 
Alföldünk e részén az alacsony hullámos fensíkok diluviálisak, míg a folyó menti 
laposak alluviálisak; a neogen-rétegek csak északon vannak feltárva és pedig 
vagy az erosio hatása által, vagy mesterségesen. A diluviumot homok és lősz 
alkotja; ez utóbbi északon és délen két külön, de összefüggő részben jelenik meg. 
A sárga és rétegzetten typusos lősz határozottan szárazföldi (subaérikus) eredetű, 
mig a szikes talajok v. Richthofen tavi löszének felelnének meg. A lösznek legna¬ 
gyobb elterjedése Bácsmegye északi részén a Telecskán van, a hol észrevétlenül 
megy át a homokba ; vastagsága D-ről E-ra mindinkább fogy. A Titeli fönsik 
szintén löszből áll, meredek partokkal kiemelkedik a környező mocsarakból, leg¬ 
szebben a Tisza partján van feltárva. A lősz csak alsó részében diluviális, mig a 
(105) 
