162 
szídeczky gyula: 
DDNy-ra. Visegrádon, a község alsó (É) részén a Duna partján vezető út 
felett emelkedő amphibol-andesit breccia rétegeken valóságos antiklinál 
szerkezetet találunk, melynek csapásiránya szinten NyENy—KDK-i. A réte¬ 
geknek ezen meggörbulése igen jól látható a Dunáról is. 
A dunai trachyt-csoport jobb j^arti részére vonatkozólag dr. Koch A. 
tanár könyvében * a következő települési viszonyokat találjuk leírva: 
Szt.-Endre és Izbék vidékén (55. 1.) a trackyttufapad D-nek dől 10° 
alatt, (65. 1.) trachyttufa alatt az anomya-homok DNyNy-nak dől 8—10° 
alatt, (66. 1.) durva brecciás tufa Ny-ra dől 10° alatt. 
Pomáz vidéken (80. 1.) a felső oligoczén homokkő DDNy-ra dől 
28° alatt. 
Sziget-Monostorral szemben (í 17. 1.) a trachyttufa rétegek DNy-ra 
dőlése 15° ; (121. 1.) a felső oligoczén agyag és tályag DNy-ra dől 15—20° 
alatt ; (123. 1.) a trachyttufa DNy-ra dől 10° alatt. 
Pócsmegyerrel szemközt (127. 1.) a felső oligoczén rétegek dőlése 
ENy-i 15—20°, feljebb pedig DK-i 13°, a Veres kőszikla tetején a trachyt- 
sediment Ny-ra dől 5—10° alatt. 
Tahi puszta vidékén (130. 1.) a felső oligoczén rétegek DNyNy-ra dől¬ 
nek 10° alatt; tovább ;136. 1.) a rétegek Ny-ra dőlnek 10—15° alatt. 
Bogdány vidékén (139. 1.) homok és kavicsrétegek DK-re dőlnek cse¬ 
kély fok alatt; feljebb (140. 1.) a rétegek DNy-ra dőlnek 15—20° alatt; 
(158.1.) a Csódi-liegy környékén a talyag DK-re dől 20°-kal; tovább (159.1.) 
a kis-czelli tályag D-re dől 30° alatt; (163. 1.) a rétegek EEK-re dőlnek 
60° alatt; (166.1.) a felső oligoczén homok DNy-ra dől 40° alatt; (167. 1.) 
a tályag dőlése DDNy-i 10°;' (175.1.) a homokkő és trachyt-breccia retegek 
dőlése DNy-i 25°; (176. 1.) a tályagos tufa DNy-ra dől 20° alatt; (177. 1.) 
a felső oligoczén tályag DNy-ra dől 30° alatt. 
Mindezen adatokból világosan kitűnik, hogy a dunai trachyt-csoport 
távolabbi részeben is a DDNy-i vagy a DNy-i dőlés, ennek megfelelöleg a 
NyENy—KDK-i csapás az uralkodó. 
Hantken M. az esztergomi papnevelő tokodi bányamüvéről irja és 
átmetszethen ábrázolja, hogy «a telep dőlése 0-—60°, föcsapása 9—21 h .** 
Dr. Schafarzik Ferencz 1883. évi felvételi jelentése szerint*** a 
dunai trachyt-csoporttal szoros összefüggésben lévő Pilis-hegység triász-, 
rhát-, jura- és eoczénkoru kimozdított sedimentjeinek csapásiránya is ural- 
kodólag NyÉNy—KDK-i. 
* Koch A.: A dunai trachyt-csoport jobbparti részének földtani leirása. Buda¬ 
pest 1877. 
** A magy. korona országainak széntelepei és szénbányászata. Budapest, 1878.231.1. 
*** Schafarzik F.: Jelentés az 1883. év nyarán a Pilis-hegységben eszközölt föld¬ 
tani részletes felvételről. — Földt. Közi. 1884. XIV. 239 — 272. 1. 
(110) 
