166 
SZÁDECZKY GYULA : 
Az andalusitoknak úgy hosszanti, valamint haránt metszetei külső 
formájukban nagyon hasonlítanak azon andalusitokhoz, melyeket Lacroix a 
Mt. dóréi Capucinus trachytjának cordierit-gnájsz zárványából lerajzoltatott* 
és leírt. Ezen zárvány zircont, apatitot, gránátot, korundot, andalusitot, sil- 
limanitot, fekete csillámot, ortboklast, oligoklast és quarzot tartalmazván r 
egyébként is lényegesen hasonlít a Sághhegy cordieritgnájsz zárványához. 
Az andalusitot es korundot igen gyakran cordierit veszi körül, mely 
ásvány több készítményben a földpáttal együtt az uralkodó alkotórészt 
képezi. A cordierit és a földpát vált ki utoljára, ezek foglalják össze a többi 
ásványokat. 
A cordieritok gyakran csoportokban vannak meggyűlve, melyben az 
eredeti kristályalakot csak gyanítani engedik a sárgás, zöldes amorph bom¬ 
lási termékek. Az épen maradt reszeken gyenge, halvány kékes és sárgás 
pleochroismust is eszre lehet venni. Parallel poláros fényben keresztezett 
nikolok közt nézve az egyes cordierit kristályok nagyjából egyközösen söté¬ 
tednek az oldalakkal, de a tárgy forgatásánál számtalan részre látszanak 
szakadni, melyek különböző színekben tűnnek fel. Ezek rostossá teszik a 
cordieriteí. A hasadások mentén, továbbá a magnetit zárványok körül ter¬ 
jednek el a zöldes sárga bomlási termékek, melyek némely zárványban fel- 
ismerhetlenné teszik a cordieritet. 
Több cordieritban rendkívül sok, különböző alakú és nagyságú gáz¬ 
zárványt találunk, melyek vagy szabálytalanúl lepik el az egész ásványt, 
vagy egyes görbe lapok mentén haladnak. 
Vannak cordieritok, mezekben kevés a sárgás zöld bomlási termek, de 
tele vannak széthúlt kévéhez hasonló csoportulású sillimanit tűkkel. Ezen 
hosszú tűk harántul vannak hasadozva, az oldalakkal egyközösen sötéted¬ 
nek, hosszuk szerint positiv charakterűek. Említésre méltó, hogy a silli- 
manitos cordieritok igen erős mechanikai hatásokat árulnak el. 
A cordieritoknál jóval tisztábbak és epebbek a földpát kristályok, 
melyek sokszor a cordierittol elkülönült csoportokat alkotva ragasztják 
össze a többi ásványokat. A földpátoknak nincs szabályos kristályos körvo¬ 
naluk ; némelykor az albit törvény szerint nem sok egyénből összenőtt 
ikreket formálnak, melyeket elsötétedési szögleteik alapján labradorit és 
andesin sorozata plagioklasoknak kell tartanunk. 
Az igen apró földpátszemek nem igen alkalmasak a lángkisérleti 
meghatározásokra, mert egy ilyen szem kisebb, mint a minő ezen megha¬ 
tározásokhoz kívántatik, azért egesz kis szemcsés halmazokat kellett e czélra 
venni. Az elért eredmények szintén a mellett bizonyítanak, hogy ezekben 
* Lacroix : Sur les enclaves aeides des roclies volcaniques de l’Auvergne. — 
Bulletin des Services de la carte géologique de la Francé Nr. 11. Tome II~ 
(1890—91.) p. 50. 
( 114 ) 
