A SZOBI SÁGHHEGT ANDESITJÁBÓL ÉS KŐZETZÁRVÁNYAIRÓL. 
169 
A magnetitszemek nagyobbára az amphibol rovására képződtek, 
•eredeti nagyobb magnetitszem, mely amphibollal nincs összeköttetesben, 
«sak gyéren fordul elő. 
A legutoljára kivált, allotriomorpli qucirz nem nagy mennyiségben 
fordul elő. Calcit sok van, de nem a kőzetben levő földpát bomlásából 
keletkezett. Ennek tulajdonítható, hogy ezen zárványok savval erősen 
pezsegnek. 
Ezen aprószemü, gránitos kőzetet tehát, melyben plagioklas, amphi¬ 
bol és kevés quarz a lényeges alkotórész, diorit -nak kell neveznünk. 
Ezen kívül előfordul ritkábban egy másik amphibolos zárvány is a 
Sághhegy andesitjában, mely az aprószemű diorittól különbözik az által, 
hogy alkotórészei jóval nagyobbak, hogy a földpát benne sokkal kevesebb 
és e mellett cordierit is megjelenik, hogy az amphibolokon kívül kevés 
augit is van benne, továbbá ibolyaszínű apatit sem tartozik a ritka¬ 
ság közé. Mindezekből kitűnik, hogy habár az amphibol és a labra- 
dorit sorozatú plagioklas által emlékeztet a dioritra, de a földpát sze¬ 
repe benne egészen alárendelt, a többi elegyrészek pedig elárulják a 
gnájszszal való rokonságát, azt t. i., hogy ezen zárványok amphibol 
gnájszok. 
Az amphibolok a hő hatása folytán részben elváltoztak, de vannak 
egészen ép idiomorph amphibolok is, gyakori ikerképződéssel a oopoo 
(100) szerint. Pleochroismusuk 
c = n g = zöld 
b = n m = zöldes sárga 
ct = n p = szalma sárga. 
Elsötétedésük a oopoo (010) lapon az oszlopos hasadáshoz 21°. 
A cordieritok zöldes barna bomlási terményt tartalmaznak. 
Ilyen amphibol-gnájsz zárványt dr. Szabó tanár úr gyűjtése között is 
találtam a Sághhegy túlsó oldalán lévő maria-nostrai kőbányából. 
Még ritkábban fordul elő a Sághhegy andesitjában a quarzhomokkő 
zárvány, melyet mogyorónyi szemekben magam is találtam, de Szabó tanár 
ur gyűjtése közt előfordul aprószemü dioritos zárványban 5 cm hosszúságú 
homokkő is, melynek szemcséi közt kevés földpát kristályt látni. Ugyancsak 
Szabó tanár ur gyűjtése között van durva quarzit zárvány ibolyába hajló 
színnel. 
Egyik apró quarzhomokkő zárvány körül mikroszkóppal harántul 
hasadozott hypersthentük által alkotott sugaras környezetet találtam. 
A hypersthentük harántul metszve nyolczszögletűek, köztük apró, egy- 
közösen, vagy közel egyközösen sötétedő idiomorph földpát kristálykák 
is előfordulnak. A quarz zárványok körül képződött pyroxen rendesen 
üveg anyagba van zárva; abból, hogy itt amorph üvegbasis helyett 
apró földpátmikrolithokat találunk, azt kell következtetnünk, hogy a 
( 117 ) 
