170 
SZÁDECZKY GYULA : 
kihűlés lassabban történt. A pyroxen öv keletkezését a bezárt quarz körül 
Lacroix úgy magyarázza,* hogy a quarz feloldása által savanyúbbá lett 
magmából a vas nem válbatik ki mint magnetit, hanem mint pyroxen. 
Fekete agyagpala zárványok is kerülnek ki a ságbbegyi kőbányákból. 
Hegedűs felügyelő úrtól kaptam ilyen egészen szabad agyagpalát, melynek 
érintkezését az andesittal nem volt alkalmam látni. 
De lássuk a zárványok után magát a bezáró kőzetet, hogy összehason¬ 
lításukból következtetéseket vonhassunk le. Néhai Szabó J. geológiájában 
(1883-ban) a szobi Ságbbegy kőzetet a biotit-labradorit-tracbytok között 
elsőnek Írja le, megjegyezvén arról azt, hogy «földpátja andesin-labradorit, 
gránát gyéren van benne.') Az utóbbi időben a dunai tracbyt-esoport typu- 
sainak megállapításánál biotit-amphibol-andesin-labradorittrachytnak ne¬ 
vezi gránáttal, vagy röviden gránáttrachytnak.** Rosenbusch H. is felvette 
Pbysiographie-jába a hibásan (iSzagh-Berg bei Szobb»-nak nevezett Ságh- 
hegy kőzetét és pedig a pyroxentartalmu csillám es amphibol andesitek 
normális, andesites typusának képviselői közé.*** 
Szabad szemmel nezve a kőzet világos szürke alapanyagától nem 
nagyon iitntk el a 2—5 mm nagyságú földpátszemek, melyeken kiviil nem 
sok amphibolt és biotitot és itt-ott egyenetlenül elhintett gráuátszemeket 
látunk. Az amphibolok 2—3 mm széles, karcsú oszlopokat alkotnak, de 
elvétve találunk I cm széles és több cm-nyi hosszúságú amphibol kristá¬ 
lyokat is. A fekete, vagy némelykor veres barna színű csillám 1—2, ritkáb¬ 
ban egészen 4—6 mm átmérőjű lemezeket alkot. A veres vagy barna grá¬ 
nátnak nincs kristályaiakja, olvadási burokkal, vagy némelykor gnájszma- 
radékkal van körülvéve. A kőbányának nyugoti részében találni olyan 
kőzetet, melynek világos szürke alapanyagában sötétebb, himlöszerű foltok 
vannak, valóságos variolitos szövetet kölcsönözve a kőzetnek. Mikrosz¬ 
kóppal ezen himlőszerű foltokat több, különböző szöglet alatt sötétedő 
földpát összenőtt halmazának találtam. Lángkiserleti viselkedésük a labra- 
dorit sorozatnak felel meg. 
A Ságbbegy andesitjának földpátjai mikroszkopos vizsgálatnál nagyon 
sajátságosaknak bizonyulnak. Nagyságuk nagyon változó (0,3 mm-től több 
mm-ig). Kiképződesüket tekintve, csak elvétve akadunk köztük tiszta, egy¬ 
nemű földpátokra; sokkal nagyobb számmal vannak a nem tiszta, élesen 
kifejezett isomorph zonás szerkezetű földpátok. melyek zónáit nagyon eltérő 
elsötetedésük alapján különböző foldpátsorozathoz kell számítani. A bonyo- 
* Lacroix: Les Enclaves des Roclies Volcaniques. Macon. 1893. 586. 1. 
** Szabó József A pyroxenandesitek geológiai typusainak megállapítása. — Math- 
és Természeti. Értesítő. XII. köt. 81—86. lapon. 
*** H. Rosenbusch : Mikroskopische Physiograpliic. II. Bánd. II. Auflage, 
1887. pag. 673. 
( 118 ) 
