A SZOBI SÁGHHEGY ANDESITJÁRÓL ÉS KŐZETZAKVÁNYAIRÓL. 
173 : 
Augits vorkommen dürfte.» Ellenben nagyon jól megfelel annak, a mit 
néhai Szabó tanár úr «a pyroxenandesitek geológiai typusainak meg¬ 
állapításáénál ír,* nevezetesen «minden pyroxenandesitban meg van a 
hypersthen» vagy tovább «a dunai trachyt-csoport amphibol-andesitjeire 
nézve határozottan mondhatom, hogy az amphibol kizárólag csak liyper- 
sthennel van társulva, az augit teljes kizárásával, ennél fogva egy jól 
jellemzett trachyttypus a byperstben-ampbibol typus, vagy röviden az 
ampliibolandesit.»> 
Szabó tanár ur elnevezése szerint azonban nem a pyroxenandesit, 
hanem a gránát trachyt név illeti meg a Sághhegy andesitját, az esetben, 
ha a gránátot eredeti alkotórészül tekintjük. A gránát azonban távolról 
sincs egyenletesen eloszolva a Sághhegy andesitjában, a kőbánya egyes 
részeiben végkép hiányzik, másutt kis mennyiségben fordul elő. Fajtájára 
nezve épen olyan, minő nagyobb mennyiségben a cordieritgnájsz zárvá¬ 
nyokban található. Nagyon nevezetes körülmény az is, hogy találni az 
andesitban olyan gránátot, mely körül még felfedezhetünk egy kis gnájsz- 
burkot, valamint olyat is, mely felig még a gnájszban van, de másik fele 
már tisztán áll az andesitban. 
Mind ezen körülmények alig hagynak kétséget az iránt, hogy a 
Sághhegy andesitjában itt-ott előforduló gránát a gnájszból származik, 
gnájszburkától azonban korántsem a többi ásványoknak beolvadása, ha¬ 
nem sokkal inkább mechanikai szétválasztása által szabadult meg, mert 
a könnyen olvadó gránát előbb olvadt volna meg, mint a biotit vagy a 
labradorit. 
Megemlítem itt, hogy a kis-sebesi nagy kőbányák dacitjában is talál¬ 
tam hasonló viszonyok között gránátot,** melyről azt hiszem, hogy szin¬ 
tén gnájsz zárványból került bele. 
A. Osann,*** Cabo de Gata hasonló andesitjáról, melyben labradorit- 
bytownít, földpát, csillám, kevés rhombos pyroxen, amphibol, augit, egyes 
quarz és cordierit szemen kívül gránátot, alárendelten zircont, apatitot és 
erczeket ír le, melyben igen nagy számmal fordulnak elő egesz fejnagyságú 
1. quarzszemekböl, 2. quarzból és cordieritből, 3. biotitgnájszból álló zárvá¬ 
nyok, azt írja, hogy a sok gránát,továbbá a quarz és a nagy cordierit szem 
a biotitgnájszból származik, az apró cordieritek pedig újonnan váltak ki 
a magmából. 
* Szabó <7.: Matk. és termtud. Ért. XII. köt., 2—3. füzet, 1893. 82., 83., 84. 1. 
** Szádeczky Gy. : Adatok az erdélyi Erczhegység eruptív kőzeteinek ismeretéhez. 
— Földt. Közi. XXII. köt. 1892. 292. 1. 
*** A. Osann : Ueber den cordieritfülirenden Andesit von Iloyaro (Cabo de Gata). — 
Zeitsckr. d. Deutsck. geol. Gesellsckaft. Jalirg. 1888. pag. 694—704, 705. 
( 121 ) 
