174 
PETHŐ gyula: 
Ismervén a Ságkkegy andesitjában és zárványaiban előforduló ásvány¬ 
fajokat, ka most ezeket összehasonlítjuk, azt tapasztaljuk, hogy az ande- 
sitek nagy ásványai, fajtájokat (de nem egyszersmind alakjukat) tekintve, 
megegyeznek a zárványokban előforduló ásványokkal, nevezetesen : a labra- 
dorit es andesin sorozatú földpátot, biotitot, ampbibolt, gránátot, spinelle- 
ket megtaláljuk a cordieritgnájszban és az ampbibolpalában. Tehát az 
andesit összes alkotó ásványai közül csupán csak az alapanyag ásványai, 
a megszilárdulás előtt legutoljára képződött hvpersthen- és földpátmikro- 
lithok nem fordulnak elő a zárványokban. 
Budapesten, a kir. m. tud. egyetem ásvány- és kőzettani intézetében. 
1894, október havában. 
CHRYSOKOLLA ELŐFOEIIÜLÁSA ANDES1TTDFÁBAS. 
Dr. Pethő GvuLA-tók* 
1893 nyarán, geológiai fölvételeim alkalmával, miként erre vonatkozó 
jelentésemben** meg is említettem, Aradmegyében, a Gurahoncztól EK-re 
eső Guravoj község határában egy rézhydrosilicat ásványt gyűjtöttem, mely 
mind anyagánál es kikepződésénél, mind pedig előfordulása körülményéinél 
fogva elég érdekesnek mutatkozott arra, hogy reá szaktársaim s főkép a 
miueralogusok ügyeimet különösen is felhívjam. 
E vidék, a Mómahegy tövében, egy regi, kiszélesedett tengerág; foly¬ 
tatása annak a tengeri csatornának, mely a plioczént megelőző korban a 
Feher-Korös völgyét a Fekete-Körös völgyével kötötte össze. Partjai erede¬ 
tileg a hegység alapkőzetéből, azaz kristályos palából állottak, vagy leg¬ 
alább oly képződményekből, a melyek leginkább azokkal egyeznek, amelye¬ 
ket a krassó-szörényi hegységben a magyar geológusok a kristályos palák 
legifjabb vagyis harmadik csoportjaként szoktak megkülönböztetni. Ezek¬ 
hez csatlakoznak mint fedőkőzetek a dyaskori vörös palák és quarzitkomok- 
kövek s helyenkint a kisebb-nagyobb foltokban máig is megmaradt trias- 
meszek és dolomitok. Ez az öbölszerü tengertágulat Zimbrótól délfelé 
Zöldesig, keletfelé a Gyálu-máre lejtőjéig es Ivis-Halmágyig terjedt, de sőt 
Nagy-Halmágytól dél- és keletfeló Kőrösbánya s a Karacshegy irányában 
még messze folytatódott. Ezt az eredetileg azoi és palaeozoi képződmények 
közé szorult nagy medenczét a mioczénkorban hatalmas andesitkitörések 
lávái és tufái töltötték ki. E tufákban a szarmata kor faunájának typusos 
* Előterjesztetett az 1895. évi május 8-án tartott szakülésen. 
. ** A Kódru-Móma és a Hegyes-Drócsa keleti találkozása Aradmegyében. — A m. 
kir. földtani intézet Évi Jelentése 1893-ról. Budapest, 1894. L. a 60—61 lapon. 
( 122 ) 
