CHRYSOKOLLA ELŐFORDULÁSA ANDESITTUFÁBAN. 
175 
alakjai helyenként bőven találhatók, de sőt közbiil többé-kevésbbé szi¬ 
lárd cerithiumos mész- es márgaretegek is előfordulnak, melyek kétség¬ 
telenül a vulkáni nyugalom közbülső időszakában rakódtak le. 
A plioczen-kepződmenyek szintén jelentékeny reszt vesznek a keletibb 
részek alkotásában s az egykori mélyedések kitöltésében. Helyenként a 
diluvialis kor kavics- és agyaglerakódásai is meglehetős területet elfog¬ 
lalnak. 
Az andesittufákból álló hegyeket többnyire növénytenyészet borítja, 
■de némely lejtőik egészen kopárak, róluk az újabb képződmények már 
egészen letakarodtak. Egy ilyen kopár lejtő homlokán, a Mezes ormától 
keletre, fordul elő a bemutatott rézhydrosilicat, Guravoj község fővölgyé- 
nek jobb partján. 
Az ásvány egyik érdekességét előfordulásának helye és körülményé 
adja meg, a mennyiben az irodalom eddigele nem említi, hogy a chryso- 
kolla valahol andesittufában fordult volna elő. Guravoj tói EK-re a Bihar- 
hegységben Rézbánya környékén elég gyakori ugyan a rézsilikátok elő¬ 
fordulása, de egészen más, sokkal régibb kőzetekben; DNy-ra pedig a 
Hegyes-Drócsában szintén több helyütt előfordul, de ott is régibb korú 
kőzeteiben. 
Rézbányáról Peters Károly* említi, «hogy az amorph kovaréz tiszta, 
élénk színezetű féleségei ott csekély mennyiségben, de kitűnő szép varietá- 
sokban voltak találhatók, legtöbbnyire hemimorphit társaságában, azon 
régiókban, a melyekben a femsilicatok csak szórványosan fordultak elő». 
Peters a rézbányái chrysokollából igen szép kagylós, kekes zöld, sőt sárgás 
zöld, a felületen csinos fürtökké kiképződött darabokat talált a régibb gyűj¬ 
teményekben. 
Szabó József ** szintén Rézbányáról cuprit és malachit társaságában 
előforduló chrysokollát ismertetett. 
Lóczy Lajos *** a Hegyes-Drócsa ásványlelethelyeit ismertetve két 
pontról említi a chrysokolla előfordulását: Kovaszincznál az Otkovács hegy 
gerinczen malachit társaságában fordul elő phyllit es csillámpala közt fehér 
kaolinos, quarzeres telepben, Duudnál pedig szintén csillámpalában talál¬ 
ható a chrysokolla szép halavány kék, fürtös bekergezesekben kevés mala- 
conittal és malachittal. 
Rézbánya és Kovaszincz-Duud pontjait összekötve, csaknem EK— 
DNy-i irányú csapasvonalat kapunk, melynek közeptájára esik Guravoj. 
* Peters, Geolog. und miner. Studien aus dér Umgegend von Rézbánya. 
II. rész. — Sitzungsbericlite d. kais. Akad. d. Wissensch. Matbem.-naturwiss. Classe. 
Bd. XLIV. 1861. Abth. I., pag. 141. 
** Földt. Közi. VI. köt. 1876. 254. 1. 
*** Földt. Közi. YI. köt. 1876. 277-278 1. 
( 123 ) 
