A BORSZÉKI MÉSZTUFA LERAKODÁS. 
187 
kívül dr. Istvánffi Gy. úr még az Ó- és Új-Sáros fürdő között, a Verőfény 
oldalán, a topliczai úton a Kőrös-Árok és a Nagy-Árok között is talált 
tőzegtelepeket; szerinte a «Hármas-Sziget» is tőzeges és a «Holló» mellett 
is volna tőzegtelep.* Magam a Kerekszeken is akadtam több kis szénsavas 
forrásra, melyeknek környezete sziutén lápos. 
Ha Felső-Borszék főteréről a sátrak során végig menve vegre jobb 
felé tartunk, az útak szelén mindenütt találunk mésztufát; a «Kossuth-kút» 
mellett a ((barlangokhoz)) vezető útra áttérve eljutunk a Kerekszék első 
nagyobbszerű mésztufalerakodásához. Ebben bányát nyitottak es a feltört 
rész kb. 20 m-re terjedhet. A mészkő tömött, fehér, semmiben sem külön¬ 
bözik a gínóczitól (i. h.); helyenként mint ez, sejtes és az egész lerakodás¬ 
ban váltakozó vastagságú padokat is lehet megkülönböztetni. A mésztufa 
kitűnő építőkőnek bizonyul, egeszen 3 m hosszú lemezeket is faragnak 
belőle. A kőfejtők eddig meg nem találtak növénymaradványokat benne. 
A lejtőn tovább haladva, a most említett lerakodásnál meg nagyobb 
lerakodáshoz jutunk; de ez olyan jelenségeket mutat, melyek arra enged¬ 
nek következtetni, hogy nemcsak az erosió kezdette itt a tömeget pusztí¬ 
tani, szakítani, hanem ennél erőszakosabb tényezőnek is kellett szerepelnie, 
mely az egyes a főtömegtől elszakított tömböket a rétegfejekre fektette. 
Innét eljutunk azon helyhez, melyen két hatalmas, becslésem szerint 
majdnem 20 m magas mésztufa-oszlop áll, melyek a « Széchenyi - és a 
« Teleky-kövek» nevet kapták és melyek tisztán mutatják, hogy csak egy 
nagyobb tömeg széthasított részei és a kövek egész környezete meg jobban, 
mint az említett lerakodás mutatja, hogy egy rendkívüli erő próbálkozott 
itt pusztítást véghez vinni. 
A Teleky-kőnél veszi kezdetét az úgynevezett « Pokoltor ka », mely nem 
egyéb, mint egy szűk, rendkívül magas mésztufafalak között végig húzódó 
hasadék, melyet végre bezuhant mésztufaromok elzárnak. A rendkívül szép 
részletekből Lóczy Lajos egyet, tanár ur szívessége folytán általa 1887-ben 
tett fotográfiái fölvételek alapján közölhetem az itt látható képeket, miért t, 
barátomnak e helyen is köszönetét mondok. 
A Kerekszék ezen hatalmas mésztufalerakodásai lehúzódnak egészen 
a Tölgyesre vezető országúiig; másrészt nyugat felé a borszéki főútig, hol 
benne fenyőtörzs darabot kivehettem. A Kerekszék mésztufájából kikerültek 
azon ősló fogak (Equus fossüis v. MsY.j is, melyeket Koch említ (i. h.) és a 
melyekből Deák János borszéki néptanító úr szivessege folytán a m. kir. 
Földtani intézet gyűjteményébe is tehettem le három példányt. 
A Kerekszék déli lejtőjen, a Nagy Borpatak partján fekszik az előbb 
említett mésztufalerakodás hatalmas szele, regényes alkotásit sziklacsopor- 
* Staub M.: A tőzeg elterjedése Magyarországon. — Földtani Közlöny. XXIV, 
köt. 298—299. 1. 
( 135 ) 
