192 
TÓTH MIHÁLY : MASTODON-LELET NAGYVÁRADRÓL, 
Miután a munkások csak V 2 méterig forgatták meg a földet, valószínűnek: 
látszott, hogy a csontok nagyobb része még a földben van; a korai fagy miatt 
tehát azok kiásása tavaszra terveztetett. 
Engem Hegyesi Márton barátom a télen figyelmeztetett a leletre, s már alig 
vártam a tavaszt, hogy a becses maradványokat kiássuk. 
Április 16-án Márkus hegybíró úrral kimentem a hely színére, s egy próba¬ 
ásatással megkerestük a helyet. Április 18-án reggel a hegybíró úr szívességéből öt 
napszámossal megkezdettem az ásatást. 
Egy fél méter mélységben találtunk csonttöredékeket, sőt megtaláltuk a 
koponya eredeti fekvőhelyét is, de sajnos, már csak a helyét, s nehány foggyökér és 
koponyafalcsont-töredéket. Később a koponyától 60 cm távolra két kisebb (24- és 
27 cm) és egy nagyobb (37 cm) agyarrészletet sikerült kiszabadítanunk. Az agyar- 
részletek vastagsága 12—17 cm átmérővel birt. Majd ismét három bordát 27— 
4-5—88 cm hosszúságban, de darabokra törve. Találtunk még nehány bordatöre¬ 
déket és az egyik agyar csúcsát 11 cm hosszúságban; az őszi ásatással forgatott 
földből pedig még néhány foggyökér, bordatöredék, koponyatöredék került ki. 
A lelet helyén ugyan mindenütt köröskörül IV 2 méter távolban folytattam 
az ásatást, de semmi egyéb csontra nem akadhattam. 
Részint az őszi földmunkák alkalmával, részint a tavaszszal végzett ásatások 
alkalmával következő csontok kerültek a régészeti egyesület birtokába: 
1. Az egyik agyar majdnem teljes nagyságban a tő és vég híjával; a másik 
agyarból három darab középrészlet. 
2. Fél állkapocs fog töredékkel; három darab nagyobb fogrészlet, több apróbb- 
foggyökér. 
3. Koponyafalcsont-részek (töredékben). 
4-. Csipőcsont (?) és medencze (?) nehány kis töredéke. 
5. Lábszárcsont-töredékek. 
5. Borda-töredékek nagy számmal. 
A talaj sárgás szürke, igen meszes, kissé homokos, nyirkos agyag mészmárga 
concretiokkal és vasoxydos foltokkal; első tekintetre diluviumszerű; de mivel 
felette is és alatta is durva, laza homokkő-képződmények találhatók és fennebb 
a «Fugvi» község felőli oldalon, ugyanezen homokkő-rétegek felett 2 cm vastag 
agyagrétegben nehány Congeria és Cardium sp. töredékét találtam, az itteni kép¬ 
ződményeket f>7ioczén-koriaknak tartom és semmi esetre sem diluvialisnak. 
Az agyagréteget áthatott mész helyenként kikristályosodott, s ez apró mész- 
kristálykák nagyító alatt jól láthatók ; sőt egyes repedésekben (még a csontok 
üregeiben is) néhol 0,5—2 mm nagyságú calcit romboederekkel kitöltött kristály¬ 
fészkek találhatók. 
Azon körülmény folytán, hogy sem csigolya, sem medencze és lábszárcson¬ 
tok felszínre nem kerültek, valószínűnek látszik, hogy az állat törzse valahol a 
hegyoldal felsőbb részén temetődött el, honnét földcsuszamlás folytán került az 
alsóbb területre a fej és a nehány borda. 
Tekintve a fogak csúcsainak (helyesebben krátereinek) váltakozását, a talált 
csontok a Mustodon aiverncnsis Cr. et Jól. maradványai lehetnek. 
( 140 ) 
