ISMERTETÉSEK. 
193 
ISMERTETÉSEK. 
A. G. NATHOEST : Zűr fossilen Flóra dér Polarlánder. I. Theil. I. Lie- 
feruug. Zűr paláozoiscben Flóra dér arktiscben Zone. (Ivongl. Svenska 
Vetenskaps-Akademiens Handlingar. Bandet 26. No. 4. 4° 80 pp. 16. Tfl. 
Stockbolm, 1894.) 
Heer Oszwald kervadkatlan érdemei közé tartoznak a sarkvidék őskori 
flóráira vonatkozó dolgozatai. Hét tekintélyes kötetben tette azokat le és élénk 
emlékezetben van azon föltünés, melyet e publicatiók a tudományos világban tet¬ 
tek. A Föld és életjelenségeire vonatkozó ismereteink akkor váratlan fordulatot 
vettek; különösen akkor, midőn megtudtuk azt is, hogy ott a magas északon is 
olyan harmadkori flóra virult, mint Közép-Europában. E szerint csak várakozásaink¬ 
nak megfelelt, midőn a sarkvidék ősvilági növényéletére vonatkozólag újabb és 
most már mondhatni még biztosabb adatokat nyerünk. Ez Nathorst A. G. stock¬ 
holmi tanár érdeme, ki nem csak a sarkvidékeken járt és ott kutathatott és gyűjt¬ 
hetett, hanem a Heer által tanulmányozott anyagot új vizsgálatnak vetette alá. 
A czímben említett munkájával nem várt eredményt tár elénk; mert a sark¬ 
vidék palasozoi flóráját illetőleg nem csak új becses adatokat szolgáltat, hanem a 
mi még meglepőbb, Heer meghatározásait alapos revíziónak veti alá. HEER-nek a 
sarkvidékről leírt fajok száma most tetemesen csökken és ha az okot kutatjuk, hogy 
az érdemdús tudóst mi ejthette tévedésbe, akkor első sorban azt kell fölhozni, 
hogy az ő korában Európa palaeozoi növényei még nem voltak oly bőségben és oly 
behatóan tanulmányozva, mint azóta; más esetekben elfogulttá tette az, hogy a 
keze alatt levő növények vélt geológiai korát választotta kiinduló pontnak ; de a 
legtöbb esetben a rajzoló művészete vezette félre, ki az eredeti példányokat sche- 
matisalta és idealisalta és sokszor mást is rajzolt, mint a minőt látott. Egy pillan¬ 
tás Nathorst képeire és Heer képeire meggyőz minket arról, mennyire szerencsé¬ 
sebb volt e tekintetben Nathorst ; az ábrázoló művészet haladásának, melyet ez 
Heer ideje óta tett, mennyit köszön most Nathorst. A különbség oly nagy, mintha 
Heer ábráit összehasonlítanék gróf Sternberg Gáspár vagy Schlotheim régebben 
közzé tett rajzaival. De Nathorst új munkájának fényes vívmányát legelső sorban 
önmagának is köszöni, mert óvakodik egy olyan növénymaradványnak faji jelleget 
adni, melynél e jelleg nem feltétlenül áll szeme elé. Az éles kritika, melylvel eddig 
minden egyes kutatásánál élt, még jobban kirí e munkában, mert nagyon jól 
tudja, hogy ilyen tanulmányoknál csak a legszigorúbb kritika óvja meg a kutatót a 
tévedéstől. De most lássuk magát a művet. Ennek első fejezetében foglalkozik 
Nathorst Spitzberga paláozoi flórájával. 
Spitzberga geológiai szerkezetében részt vesznek az alaphegység, az ú. n. 
Hekla-Hook-rendszer, a Liefde-Bay-rendszer, a carbon, perm, trias, jura, tertiaer és 
quartaer. 
Ezek közül csak az alaphegység és a Hekla-Hook-rendszer, melyet Nathorst 
cambrium- vagy praecambrium korbelinek mond, ránczosodtak. Az utóbbi kőzetei 
Földtani Közlöny XXV. köt. 1895. (141) 13 
