200 
ISMERTETÉSEK. 
ben olyasmit, mi által az európai continens növényeitől különböznének, és ez 
annál föltünőbb és mondhatüi rejtélyesebb, minthogy e vidékek növényeinek a 
hosszú téli évszakokban is kellett tenyészniük. 
Új revisiónak vetette alá Nathorst azon növényeket is, melyeket Norden- 
s kiöld 1875-ben aN. Gáskap (ludfok)-nál Novaja-Zemlja-szigetén gyűjtött és melye¬ 
ket szintén Heer határozott meg (Über foss. Pflanzenreste v. N.-Zemlja — Sv. Vet. 
A. H. XY. 3. 1878 — FI. foss. Aret. V.). E növények ott a permocarbon rétegekben 
fordulnak elő. Heer e növénymaradékokat leginkább a carbonra nézve oly jellemző 
Cordaites leveleknek határozta meg; de Nathorst arra figyelmeztet, hogy csak 
Cordaites Nordenskiöldi Heer u.C. cp . palmaeformis Göpp. sp. tarthatnak igényt 
az elismerésre; ellenben C. insularis nem levél, hanem valamely fatöredék lenyomata 
és C. lingulatus szártöredék. De a két mag is, melyeket Heer Cordaites Norden- 
skiőldi- jával egyesít, az egyik olyan állapotban van, hogy alig határozható meg; a 
másik pedig szintén nem egyéb, mint lehorzsolt fatöredék; szintúgy a Rhapdocar- 
pus sp. nevű mag, legalább a rajz szerint (az eredeti példány már nem volt talál¬ 
ható) is csak fatöredék. Dr. Staub Móricz. 
Stapff : Was kaim das Stúdium dér dynamischen Geologie im prak- 
tischen Lebennützen, besonders in dér Berufsthátigkeit des Bauingenieurs?* 
«Mit teszeszaz élet számára? kérdezzük minden embertől s munkája szerint 
becsüljük meg értékét# igv kezdi Stapff értekezését. S a dynamikai geológia gya¬ 
korlati hasznát tartva szem előtt, oly szépen felel erre a kérdésre, hogy értekezését 
rövid kivonatban itt közöljük. 
Dynamikai geológia alatt a geológia azon részét értjük, mely a Föld anyagá¬ 
nak erőivel és mozgásaival foglalkozik, ellentétben a petrograpliiával, mely magát 
a Föld anyagát teszi vizsgálatai tárgyává. Igv a geológiai tudomány két részre van 
osztva, a geológia többi ágait (physiogiaphikus, petrogenetikus, architektonikus 
és történeti geológia) csak részben osztja be. A dynamikai geológia a tudománynak 
minden ágával szoros összefüggésben áll, a mi már a dolog természetéből is folyik. 
A Föld felületén előforduló változásokat előidézik, vagy a Föld kérge alatt 
végbemenő, tehát intern események, vagy annak felületén végbemenő, tehát extern 
események. 
Az erők, melyekkel számolunk, azok, a melyeket jelenleg is megfigyelhe¬ 
tünk. S itt a tudományos geológus s a mérnök feladatai egymástól eltérnek. 
A geológus a most működő erőkből következtet a régi korszakokban végbement 
változásokra, a mérnök ellenben azzal a hatással számol, melyet ugyanezen erők 
műveire gyakorolnak. Hogy ezt megtehesse, természetesen ismernie kell a hatá¬ 
sokat, a melyeket ezen erők hajdan létrehoztak. Szóval a dynamikai geológia czélja 
megfigyelni a jelenleg belülről és kívülről a Föld kérgére ható erőket és hatásaikat, 
hogy ebből azután levonja az emberre és műveire vonatkozó consequentiákat. 
A következőkben röviden megkíséreljük ezt. 
* Zeitschr. f. prakt. Geol. 1893. pag. 445. 
(148) 
