ISMERTETÉSEK. 
201 
A Föld hőviszonyaihoz (geotliermika) tartozik a neutrális rétegnek mély¬ 
sége, a kő növekedése a Föld belseje felé. A mérnöknek az alapozásoknál, vízveze¬ 
tékek építésénél s szűrők tervezésénél mindezen tényezőkkel számolnia kell. 
Fontos a talaj évi középbőmérséklete az olyan pinczék készítésénél, melyekben 
erjedési folyamatoknak kell végbe menniük, vagy a melyekben jeget akarunk tar¬ 
tani. A víz hőmérséklete pedig közel azonos annak a rétegnek a mérsékletével, mely¬ 
ben kering. A Föld belső melegének ismerete, a meleg befelé való növekedésének 
megállapítása szintén emminens fontossággal bír. A rómaiak thermák vizével mele¬ 
gítettek, az 50-es években Planitzban virágházakat fűtöttek gőzökkel, melyek egy 
égő széntelepből száltak fel. A Comstocklode híres ezüstbányáit 700—900 m mély¬ 
ségben ott kellett hagyni, mert a hőfok már 55 C°-ra emelkedett. A Simplonon át 
vezetendő alagút mélyebb szintben ásva a középen 50°+ 3° hőmérsékletet ered¬ 
ményezne. 
A Föld belsejének valószínű állapota (abyssologia) szintén igen fontos, 
mert számos, igen fontos geophysikai problémának a Föld belsejének miként való 
felfogásán alapul. 
A Föld összehúzódása kihűlés útján. A mérnöknek nem lehet mindegy, 
hogy vájjon lánczhegységgel, melyben a rétegek gyürődöttek, vagy táblás hegy¬ 
séggel, hol vízszintesek, van-e dolga, hisz a völgyek horizontális és vertikális kifej¬ 
lődése is szoros összefüggésben áll a hegység képződési módjával. A nyomás, 
melyet valamely hegység az alatta levő kőzetekre kifejt, szintén fontos tényező. 
Legfontosabbak azonban a vetődési síkok és réteg eltolódások. Kitűnő példa erre 
a Szt-Gotthardt alagút, hol a vetődési síkok mentén vízbeszivárgások fordultak 
elő, azonkívül oly kőzetek kerültek elő, melyekre a tervezésnél nem is számítottak. 
A vulkanismus és seismus különösen fontos abból a szempontból, hogy 
az épületek számára oly helyet és építési módot találjunk, a hol és a mely mellett 
a földrengések hatását lehetőleg csökkentjük. Nagy vastagságú kőzeteken, vala¬ 
mint szilárd szálban álló kőzeteken a földrengések hatása kisebb. Földalatti 
üregek védelmet nyújtanak, mit az ütközés törvényeiből is kimagyarázhatunk. 
St. Domingo lakosai házaik körül mély gödröket ásnak. A házak hosszanti 
tengelyét a fő lökésirányhoz párhuzamosan kell elhelyezni. Martinique szigetén 
csak a házak alsó részét építik szilárd anyagból, a felső részeket fából. Dél-Ameri- 
kában a nagyobb épületeket minden lehetséges irányban horgonyokhoz erősítik. 
Érdekes eredményekhez juthatunk tovább a földrengések tanulmányozásá¬ 
nál a robbanó anyagok hatásának mechanikáját illetőleg. 
A kőzetek mállása. Az építésre szolgáló anyagok megítélésénél igen fontos 
ellentállásuk, melyet a mállással szemben kifejtenek. Ide soroljuk a vízfelvételt is. 
A genevreuillei alagút anliydrit folyton felvesz vizet s ezért szüntelen tágítani 
kell az alagútat. 
A nehézségi erő romboló hatása. Ezzel a Föld felületén végbemenő változá¬ 
sokra tértünk át. Ide tartozik a szilárd anyagoknak az alattuk levő talajba való 
besüppedése, a lecsüngő vagy kiálló tömegek leszakadása, végre egyes tömegek¬ 
nek hajolt alapon való lecsuszamlása. Az első kategóriába tartozik a vasúti töltések 
besüppedése, ha azokat pl. mocsaras talaj fölött építettük. A másik csoportba tar¬ 
tozó jelenségek hegyes vidékeken fordulnak elő s romboló hatásuk olykor borzasztó 
mértéket ölthet. Előidézhetjük azt mesterségesen is, ha a rétegek települési viszo- 
( 149 ) 
