202 
ISMERTETÉSEK. 
nyait kellőleg figyelembe nem veszszük. Vasútépítéseknél az ilyen helyeket 
lehetőleg ki kell kerülnünk. Ugyanez áll a hegycsuszamlásokra is. Ezek szintén 
mesterségesen előidézhetők. A legtöbb esetben azonban a víz a fő ok, mely az illető 
kőzet feküjét pl. agyag vagy márga átáztatja s így labilis állapotúvá teszi. A számos 
példából legyen elég az elmi hegycsuszamlást megemlítenünk. Gyakran előfordulnak 
csuszamlások tavak, vagy a tengernek partjain is. Előidézheti ezt az, hogy a labilis 
állapotú iszapot túlterheljük, a mi által ez mozgásba jön. Gyakran a pilóták 
beverése okozta rázkódás adja meg az impulsust a mozgásra. Létrejöhet csuszamlás 
akkor is, ha valami tó vízszinét termőföld nyerésének czéljából lejebb szállítjuk, 
a mint az Svédországban többször megtörténik. Az ok itt az, hogy a leszakadt 
parti részlet az általa kiszorított víz súlyával nehezebbé lett. Ide tartoznak még 
a lavinák is, melyeknél fontos, hogy ismerjük a medret, melyben rendszerint 
leszakadnak. 
A szél hatása. A dünnák képződése, hófúvások a szél munkájának ered¬ 
ményei. Ha DK-i Afrikában Sandwichhafentől a Khuisib völgybe akarnánk vasutat 
vezetni, ezt nem építhetnők a rendes módon ; a szél a töltéseket el, a bevágásokat 
pedig befújná. A szél hatásának, irányának ismerete különösen vasutak építésénél 
bír emminens fontossággal. 
A víz keringése a Föld kérgében (hydrologia). A víz keringésének ismerete 
különösen akkor fontos, ha arról van szó, hogy vizet teremtsünk elé, vagy a föld¬ 
alatti vízfolyásokat kikerüljük (pl. alagútak), vagy hogy mint a csatornák és víz¬ 
gyűjtőknél, a víz elszivárgását megakadályozzuk. Hogy mily fontos ez, azt néhány 
példával fogjuk illusztrálni. Belgiumban egy völgyet elzártak, hogy bizonyos magas¬ 
ságig vízzel teljék meg. Azonban csak 2,0—2,15 m magas vízállást érhettek el r 
mert ebben a magasságban egy vetődés vonult végig, melyen keresztül a víz eltávo¬ 
zott. Kutak elvesztik vizüket, ha a vizet át nem bocsátó réteget keresztül fúrjuk.. 
Belgiumban egy vasút mentén 15 m mély kútakat kellett volna ásni; 6—7 m 
mélyben bő vizet kaptak. Minthogy azonban a szerződés értelmében tovább 
kellett ásni, a vizet ismét elvesztették, mihelyt a vizet át nem bocsátó rétegen 
keresztül hatoltak. A Szt-Gotthardt-alagút egy olasz terv szerint a Canaria völgy 
alatt húzódott volna el, itt még sokkal több vizet kaptak volna, mint különben. 
A folyóvíz hatása. A folyóvíz hatásának ismerete különösen a vízépítészetnél 
bír nagy fontossággal. A folyamszabályozás, a hidak építése, a vasútvonalak vezetése 
a völgyekben, melyek szintén a víz hatásáuak az eredményei, mind csak a víz műkö¬ 
dési törvényeinek ismerete mellett történhetik helyesen. A sok példa közül legyen 
elég felemlíteni azt a jelenséget, hogy a sok törmeléket magukkal vivő vizek 
medröket és partjaikat lassankint feltöltik a környező vidék völgyniveauja fölé, a 
mint ezt a Pónál láthatjuk. 
Glecser és egyéb glaciális hatások. Ezek az általuk létrehozott felületi ala¬ 
kulásoknál fogva bírnak fontossággal. A morénák Svédországban néha mértföldnvi 
távolságra megszabják az útak irányát; ezen kívül a völgyekben szilárd alapot 
nyújtanak az építkezésekre. A glecserek által lecsiszolt kövek jobbak az építkezés¬ 
nél, minthogy felületük jobban ellentáll a levegő behatásának, minta termés köveké. 
A tenger hatása. Legfontosabb a tenger niveaujának változása. Németalföld 
azon részei, melyek jelenleg a tenger színe alatt fekszenek, Caesar idejében erdőkkel 
voltak borítva. Most deichekkel kell a tenger betörései ellen védeni. A tenger 
( 150 ) 
