ISMERTETÉSEK. 
203 
mechanikai hatása az árapálynál jelentkezik. A folyó torkolatok kimosása, a barrok 
és haffok képzó'dése érdeklik itt a technikust. A hullámcsapás erejének ismerete 
a világító tornyok építésénél fontos. 
A szerezetek hatása. Az állat- és növényvilág építő és romboló hatásai 
közül inkább az utóbbiak érdeklik a technikust. A fúrókagylók hatása, a patká¬ 
nyok, egerek és a kukaczok aknamunkája elég példa erre. Az építő és összehordó 
hatások közül a tavak és mocsarak elposványosodása, a folyamoknak uszadékfa 
által való eltorlaszolása szolgáljanak példákul. 
A mennyire ily rövid vázlat keretében lehetséges, ráutaltunk a dynamikai 
geológia egyes tantételei és a praktikus élet közötti összefüggésre. A technikus az 
egyes egyszerűbb esetekben kellő szakismerettel maga jár el, a bonyolultabb ese¬ 
tekben a geológust hívja segítségül. Hogy azonban a tudomány vívmányai minél 
biztosabb alapon alkalmaztassanak, igen kívánatos volna, ha minél megbízhatóbb 
tapasztalati coefficiensek kiszámítása útján a theoria nyújtotta eredményeket szám¬ 
belileg tudnók kifejezni. Csak az most a kérdés, hogy a dynamikai geológia azáltal, 
hogy ily módon a productiv czélok számára lefoglaljuk, nem veszti-e el tudományos 
jellegét? «Azt hiszem, hogy erre a kérdésre tagadólag válaszolhatok, már csak az 
által is, ha-rámutatok arra a nem kevésre becsülendő osztályrészre, a melyet ezen 
tudomány kifejlődésében a mérnökök, és pedig hivatásuk gyakorlása közben tettek. 
Egész mai geológiánk első eredetét a bányász tapasztalatainak és a tudományos 
vezetés iránti szükségletének köszöni; s ha egyrészt anyagi érdekek voltak, melyek 
a bányászt legelőbb arra késztették, hogy észleléseiből általános, hasznos, a hiva¬ 
tásához tartozó szabályokat vonjon le, másrészt tisztán ideális czélok voltak azok, 
melyek arra ösztönözték, hogy ugyanazon megfigyelésekből a Föld kérgének kelet¬ 
kezési módjára és felépítésére nézve következtetéseket vonjon és így a geológiát 
megalapítsa. Az anyagi és eszményi törekvések ebben az esetben tehát nem semmi¬ 
sítették meg, hanem kölcsönösen támogatták egymást, s az anyagiakból fejlődtek 
csak az ideálisak. De nem csak bányászok, hanem polgári építészek is hatalmasan 
előmozdították a geológiai tudományt nemcsak az által, hogy a hivatásuk gyakor¬ 
lása közben gyűjtött megfigyelések anyagát a tudósok rendelkezésére bocsátották, 
hanem az által is, hogy önállóan vontak belőlök következtetéseket, melyek laikus 
elfogulatlanságuk daczára, néhány esetben évtizedekre megszabták a helyes 
útirányt a geológiai tudomány számára. Leonardo da ViNCi-re, a művészre és 
mérnökre, emlékeztetek, a ki a kövületeket tengeri állatokra vezette vissza, a me¬ 
lyek a kövületek lelethelyén éltek ; Palissy Bernát-iti, a geodátára és műfazekasra, 
a ki az úgynevezett glossopetrákat valóságos czápafogaknak és a megkövesült 
conchyliákat valódi, a tengertől visszahagyott molluszkahéjjaknak nyilvánította ; 
W. Smith építészre, a ki megtanított arra, hogy a rétegeket a kövületek szerint 
identifikáljuk; VEVETZ-re, a wallisi cantonmérnökre, a ki, miközben a mostani 
glecserek csiszoló és transportáló hatását Svájcz legömbölyített kúpjaival és 
erraticumjával összehasonlította, a glacialelmélet megalapítója lett. Magát Sie¬ 
mens W.-t is megemlíthetnők itt. Ha tehát mérnökök tisztán tudományos érdekből 
és meglepő eredménynyel vetették magukat geológiai kérdések megfejtésére, úgy 
ezen nem csodálkozhatunk: erre azon nagyszerű dynamikai-geologiai kísérletek 
indították őket, melyek keresztülvitele reájuk volt bízva, a kiterjedt mesterséges 
profilok, melyeket elkészíteniük és exacte felvenniük kellett; s ha ezen nekik 
( 151 ) 
