'206 
IRODALOM. 
Találva Számítva 
SiO„ = 32,84 32,97 
Zr0 2 = 67,17 67,03 
100,01 100,00 
A complicált készülék szerkezetét illetőleg az eredeti dolgozatra kell 
utalnunk. Loczka József. 
IRODALOM. 
(9.) A magyar kir. földtani intézet évi jelentése 1891-ről. Budapest , 189-2. 
198 oldal, egy kőnyomatú táblával. 
Az igazgatósági és egyéb jelentéseken kívül a következő felvételi jelentése¬ 
ket tartalmazza: 
I. Dr. Posewitz Tivadar : Jelentés az 1891. évi nyár folyamán végzett rész¬ 
letes földtani felvételekről. (32—41. 1.) 
A tavalyi felvételeket tovább folytatta DK felé a Yissó folyó jobb oldalán 
és Ny felé a Tisza mentén, mely vidéken a következő képződményeket észlelte: 
1. Kristályos palák. Ezen a területen mindenütt csillámpalák vannak, 
melyek vagy csillámdúsak, vagy kevesebb csillámot, de néha quarzereket tar¬ 
talmaznak. Egy ilyen hatalmas quarzér vonul Lonka és Kuzi közt, melyet 
Técsön üveggyártásra használnak. A csillámpala területen mészkövek is előfor¬ 
dulnak és pedig a feküt képezve lemezes, szürke mészkövek, alattuk pedig 
tömött, néha brecciaszerű mészkövek. De ezeknek csak egy része egyenlő korú a 
kristályos palákkal, más része valószínűleg fiatalabb. Fő csapásirány ENy—DK-i, 
de a sok eltérés nagy rétegzavarodásra enged következtetni. 
2. Krétakörben képződmények kisérik délről majdnem egész hosszában a 
csillámpalát. A Bistre völgyében lévő hatalmas veres conglomerátot, melyet a 
dyashoz a szerző sorolt, újabb kutatások alapján alsó krétának tartja. Ezen kívül 
szürkés, lemezes márgapala képezi a krétát, mely homokkő-padokkal váltakozik, 
továbbá fehér conglomerát, melyre ismét szürkés, zöldes, csillámdús homokkő 
következik. 
3. Eoczén képződmények bukkanak ki a déli kréta-homokkő-vonulat hatá¬ 
rán. Ezeket változó vastagságú fehér, vagy szürkés fehér mészkőpadok alkotják, 
melyek nummuliteken kívül közelebbről meg nem határozható Pcctcn, Rhyn- 
chonella polymorpha Mvss.-t, továbbá Terebratula fumanensis jVÍEx.-t tar¬ 
talmaznak, melyek alapján alsó eoczénnek vétettek. A nummulit mészkő helyen¬ 
ként kövületeket nem tartalmazó szürkés, némelykor veresre festett rnárga- 
palák által helyettesíttetik, mely veres conglomerátokkal is váltakozván, a dyas¬ 
hoz válik hasonlóvá. 
4. Oligoczén képződmények a kréta-kőzeteket határolják, vagy pedig a 
kristályos palákat fedik a Yissó folyó mentén. Nagyobbrészt felső oligoczén- 
korú homokkövek, de vannak alsó oligoczénpalák is. A rétegek általános csapás¬ 
iránya ENy-i és nagyobbára ÉK-re dőlnek. 
( 154 ) 
