IRODALOM. 
207 
5. Mioczén képződmények, vagyis a máramarosi sóformatió a területnek 
csak kis részét foglalja el. Vékony lemezes palával váltakozó homokkő padok 
által alkottatnak, melyek az oligoczénrétegekhez hasonlóan dőlnek. 
6. Negyedkori lerakódások. A Vissó folyónak, valamint a Tiszának is 
kiterjedt alluviumja van, de jóval hatalmasabbak a diluvialis görgeteg lerakódá¬ 
sok, melyek minden folyó mentén előfordulnak. 
Használható ásványok. A phyllitekköztbarnavasércz és vaspát impraegnatió, 
vagy tömzs találkozik, mely azonban művelésre érdemesnek nem bizonyult. 
A quarz tömzsöket üveggyártásra, a homokköveket padozásra, a mészköveket 
pedig Bocskón a ohemiai gyárban használják fel, de legnagyobb jelentősége 
van az Akna Szlatinán 7—4-0 m vastag kavics, aztán egy vizáthatlan agyagréteg 
alatt előforduló kősó telepnek,mely 65—81° alatt dől EK-re. 
II. Dr. Pethő Gyula: A Kodru-hegység főtömegének jellemzéséhez. (4-2— 
51. 1.) 
A hegység középponti tömegének legmagasabban kiemelkedő részlete az 
Izoi-gerinez, melynek 1114 m-nyi legmagasabb ormát Nagy-Aradnak nevezi 
szerző. Alapkőzete a muskovit-gránit, mely csak egyes pontokon kerül ki a quarz- 
porphyr takaró alól. Folytatását a Fehér-Körös túlsó partján a Hegyes-Drocsa 
hegységben találhatjuk meg. 
A muskovit-gránitra telepszenek veres és zöld agyagpalák, csillámos homok¬ 
kövek, veres palás homokkövek vastag padokban, továbbá felsitporphyrnak neve¬ 
zett réteges képződmények, váltakozva az előbbiekkel és végül ezek fölött azon 
quarzit-homokkövek, melyek az Izoi-gerinczen a legmagasabb tetőket foglalják el. 
A quarzit-homokkőnek legalsó partjait breccia képezi, melyben quarzdara- 
bokon kívül ibolya színű felsitporphyrszerű darabkák is vannak. Régebben ezek¬ 
ből malomköveket faragtak. Ezekre felsitporpliyr-tufa vékony réteges padjai követ¬ 
keznek, ezek fölött vannak a quarzit-homokkövek, melyek között igazi földpátot 
és csillámot tai’talmazó arkosák fordulnak elő, a N.-Arad csúcsán pedig apró csil¬ 
lámos, homokos, vékony réteges kemény palák. Mind ezek alsó dyaskoriaknak 
tekintendők. Ezekre telepednek az Izoi-gerincz EK-i lejtőjén részint felső, részint 
tán alsó triaskori dolomitok, melyekben helyenként vizkatlanok képződtek. Quar- 
zit-homokkő alkotja a DDK—EENy-i csapásirányban eső Magura-gerinczet, lenyúl 
a zugói völgybe, honnét tovább követhető Bihar megyében Brihény határáig. 
A dyaskorú palák, homokkövek, réteges felsitporphyrokhoz a monyászai és 
ravnai völgyekben diabas-tufarétegek csatlakoznak. A monyászai és nadalbesti 
réteges felsitporphyr fedőjében ebből származott quarzeres palák vannak. A réte¬ 
ges felsitporpbyrokkal tökéletesen azonos képződmények fordulnak elő a Hegyes 
aljában Tancz, Kavna, Nádas határában, melyeket Lóczy sericites, quarzszemes 
palának nevez. Hasonlóképen megegyeznek e két helyen előforduló veres palák és 
homokkövek is egymással. Nadabelst és főkép Szuszány határában szép, typusos 
felsites, orthoklas-plagioklas-quarzporphyr fordul elő, melyben piros gránát is 
van; a Prizlop hegyen pedig porphyros szövetű, titánvastartalmú zöldköves 
diabaskitörés észlelhető. A Zugó völgyében hypersthen-andesittufák találtatnak. 
A monyászai liasmész öbölszerű képződmény. A nagy-aradi gerincz déli 
lejtőjén 320 m magasságban szürke, homokos pontusi agyag fekszik, szarmata 
mészrögekkel, melyben néhány Congerian kívül Melanopsis Martiniana Fér., 
( 155 ) 
