208 
IRODALOM. 
M. Vindobonensis Fdchs, M. avellana Fttchs, M. defensa Fuchs-oű kívül néhány 
apró Néritina faj, kis Planorbisok és Orygoccrasok töredékei fordulnak elő. 
III. Dr. Szontagh Tamás : Geológiai tanulmányok a Maros-folyó jobb 
felén, Tótvárad, Govosdia (Arad ni.); valamint a Maros balfelén Batta, Belotincz- 
Dorgos, Zabalcz (Krassó-Szörény és Temes m.) környékén. (52—62. 1.) 
1. A Maros jobb partján Tótvárad környékén az eruptív kőzetek közül 
diabasnak van uralkodó szerepe, melynek szurokköves félesége is előfordul. Hala- 
lis felé az országúton a diabasban gránátkristályok (oo 0, 202), továbbá malachitok 
is találtattak. Chalcedonos diabasok is vannak epidotféle ásványnyal átszőve. Pyrit- 
és ckalcopyrit telérekben fordul elő. Gabbró Govosdia és Gyulicza környékén van. 
Húsveres alapanyagban orthoklast, biotitot tartalmazó porphyr Tótváradtól EK-re 
többszörösen áttöri a diabast. 
A hegyhátak sárga, néha vereses babérczes, diluvialis agyaggal vannak 
borítva, mely alatt némelykor kavics van feltárva. Az alluviumot a Maros völgyé¬ 
ben agyag képezi, csak a jelenlegi mederben látni kisebb homoklerakódásokat 
2. A Maros balpartján. A) Beteges kőzetek. A kréta systemába és pedig a 
kárpáti homokkő-csoportba tartozó veresbarna, regenerált diabastufa fordul elő, 
a mely Bellotincz környékén helyenként radiolariákat is tartalmaz és tufás, homo¬ 
kos mészkőpadokkal váltakozik. Ezen kívül meszes homokkövek, márgapalák, 
mészkő-conglomerátok és mészkövek alkotják a kárpáti homokkő csoportját, mely 
Lalasincz és Hosszúszó közt nyúlik át a Maros túlsó oldaláról. 
A pontusi emelet üledékei, melyek főként a batta-zabalczi völgyek mentén 
fordulnak elő, a következő sorrendben tárgyaltatnak: a) legfelül kavics van, mely 
esetleg már a diluviumhoz tartozik; b) a diluvialis agyag alatt leggyakrabban 
sárgás homokok következnek; c) lignites homok és szürke agyag; d) kékes szürke, 
ritkábban sárga, homokos agyag, lignites növényrészekkel: e) kavicsconglomerát 
szintes padjai; f) homokos, kövületes mészkő; g) tömött meszes márga. Ezen 
rétegek kora számos meghatározott kövület által van igazolva. A pontusi emelet 
feküjét rendesen diabas képezi. 
A diluviumot Kelmak és Hosszúszó közt sárga, homokos, löszféle agyag 
képezi; a magasabb helyeket pedig sárgás barna, vereses agyag fedi. A Maros völ¬ 
gyét termékeny alluvium tölti ki. 
B) Eruptív tömeges kőzetek. Lalasincza és Zabalcz közt afanites, zöldköves 
helyenként mandulaköves diabas fordul elő, melyben helyenként pyritszemcsé- 
ket találni. Mállott biotit-orthoklas-porphvr fordul elő két helyütt. 
Az ipari czélokra használható kőzetek sorában megemlíti, hogy a mészkö¬ 
vet égetésre, építésre, kavicsolásra használják, a kárpáti homokkövet pedig a Maros 
szabályozására. Említést érdemel még itt a gabbro, a diabas és a limonit. 
IV. T. Roth Lajos : A krassó-szörónyi hegység nyugati része Csudanovecz, 
Gerlistye és Klokotics környékén. (63—84. 1.) 
A kristályos palák felső csoportja (cliloritpala, chloritgnájsz, phyllit) egy 
ponton kerül a felületre, ott, a hol a Nermet- és Gerlistye-patak a Karasba szakad. 
Palaeozoos lerakódások. 1. Garbón. A gerlistyei Goroica-hegy K-i lejtőjén, 
a mint a talált növénymaradványok azt bizonyítják, az alsó dyas lassanként felső 
carbonba megy át. A kőzet homokkőpala-betelepülésekkel, melyekben helyenként 
1—2 cm vastag szénsávocskák is találtatnak. A növények között leggyakoribb 
( 156 ) 
