IRODALOM. 
209 
a Cyatheites arborescens, aztán calamitesek, asterophy Hitesek és nögge- 
rathiák. 
A gerlistyei völgy bal lejtőjén lévő carbon-homokkő a gnájsz és csillámpalák 
fejnagyságú, sőt még nagyobb darabjait zárja magába, tehát durva conglomeráttá 
változik. Másutt gránitdarabokat, chloripalát, quarzot is tartalmaz. A finomabb és 
durvább üledékek gyors váltakozásából azt kell következtetni, hogy ezek majd 
csendes, majd rohamos folyású vizből rakódtak le. 
A felső carbon és az alsó dyas között a kőzetet tekintve nincs lényeges elté¬ 
rés, legfeljebb annyiból, hogy a carbonos homokkő anyaga inkább vörhenyes 
szürke, csillámosabb, az alsó dyas homokkő pedig barnás, sárgás szürke és föld- 
pátot is tartalmaz ; továbbá, hogy a dyas conglomerát görgetegei kisebbek, inkább 
csak durva homokkövek. 
2. Alsó-dyas. A nyugoti és keleti dyasvonulat a gerlistyei Kirsilicza hegyen 
érintkezik. É felé az egyesült két vonulat nagyobb foltokat alkot. Csudanovecztől 
DDNy-ra a kristályos pala felső csoportjára homokkővel váltakozó palás agyag 
meszes betelepülésekkel, alárendelten vasércz, a legfedőbb részben pedig quarz és 
quarzitszerű kemény homokkő által alkotott dyasképződmény következik, mely¬ 
nek teknőszerű redőjét juralerakódások töltik ki. Hasonló kőzetek alkotják a dyast 
a többi helyeken is. A feketés palát a helybeliek némelykor szénnek tartják, de 
Gerlistye környékén a meszes komokkőben valóságos vékony szénsávocskák is elő¬ 
fordulnak. A palás agyag helyenként bitumen tartalmú. A homokkő néhol conglo- 
merátossá váltakozik gnájsz, csillámpala, quarzit, továbbá pegmatit és gránit göró- 
lyei által. 
A 31 különböző hely közül, honnét Rotb növény maradványokat ismertet, 
egyike a legszebbeknek Csudanovecz községben van. Leggyakrabban fordul elő a 
Walchia piniformis Schloth., továbbá W. filiciformis Schloth., sp.; elég gyakori 
az Odontopteris obtusiloba Naum. és Alethopteris conferta Sternb., tehát ezen réte¬ 
gek az alsó dyas mélyebb rétegei közé sorolandók. 
1 . Mesozoos lerakódások. Lias és legmélyebb barna jura rétegek. Cornet 
Ny-i lejtőjén gryphaea- és neaera- márga alatt bitumenes liaspala és liashomokkő 
jelenik meg. Gryphaea-rétegek kisérik keskeny sávban a dyas határán a mészkövet, 
melyek mészmárga, márgás és homokos mészkő, továbbá meszes quarzhomokkő 
által alkottatnak. CaMomen-rétegek találhatók pár helyütt a gryphaea-rétegekre 
telepedve. Gy. Kerperics E lejtőjén kovás mészkő által alkottatnak, melyben 
bombanagyságú szarukőgumók fordulnak elő. Maim és titkon mészkő tölti ki a 
régibb rétegek teknőjét. Ezen mészkő világos szürke színű, calciteres, helyen¬ 
ként szarukövet tartalmaz, másutt márgás vagy laza homokkő telepszik belé. 
Krétamészkő, nevezetesen az ezen hegységben előforduló krétalerakódások 
középső csoportjába tartozó mészkő kerül a felszínre a Pólóm alagút közelében, 
honnét keskeny szalagként húzódik EÉK-re Krassova felé. A dyas, illetve a car¬ 
bon határán a Ny-i oldalán lévő kis malm-mészkősávval együtt lesülyed. Ezen 
sülyedési vonal mentén a dyas és callovien határán melaphyr tört fel a Kulmea 
negra É lejtőjén, ennek tehát a gault lerakódása után kellet bekövetkeznie. 
Pontusi rétegek, diluvium és mésztufa. Ez tölti ki a Gerlistyétől E-ra eső 
ellaposodott területet. 
A pontusi rétegek leginkább Rafnik és Yodnik táján vannak elterjedve; 
Földtani Közlöny, XXV. köt. 1895. (157) 14 
