210 
IRODALOM. 
anyaguk sárga vagy szürke plasticus agyag, homok és kavics, alárendelten conglo- 
merátpaddal, valamint tisztátalan limonit-concretiókkal. Diluvium fedi a pontusi 
rétegek nagy részét. Mélyebb rétegeit babérczes agyag és kavics, magasabb 
részét pedig homokos agyag és quarzkavics képezi. Helyenként 20 m vastagság¬ 
ban is fel van tárva. A Karas völgye felett 50 m-nyi magasságban, valószínűleg 
jég által összehordott diluvialis kavics fordul elő, melyekben 10 akós hordó 
nagyságú darabok is vannak. Alluvialis képződmény azon egy pár ponton talál¬ 
ható mésztufa, melyben Helix pomatia jelenlegi fák leveleivel együtt fordul elő. 
Ide tartozik a jelentéktelen mennyiségű mocsárércz is. 
A használható kőzetanyagok közül némely quarzitos dyashomokkő igen 
alkalmasnak látszik malom- és köszörűkőre, a bitumenes dyaspala pedig fedő¬ 
palának. Építenek a quarzos gryphaea mészkőből, kavicsolnak a callovien réte¬ 
gek szarukövével, czementet égetnek a malm-mészmárgából, a malm-mészkövet 
pedig építőkőnek használják és mészégetésre, mely czélra nagyon alkalmas volna 
a tiszta krétamészkő. A pontusi agyagból téglát lehetne égetni, a mésztufa pedig 
építésre alkalmas. 
Y. Halaváts Gyula: Lupák, Kölnik, Szócsán, Nagy-Zorlencz környéke. 
(85—94. 1.) 
A kristályos paláknak chloritpala, cliloritos phyllit és quarzit által alkotott 
felső csoportja Lupák és Kölnik közt kerül a felületre. Az alsó csoporthoz kell 
sorolni azon csillámgnájszból, amphibol-palából és quarzitból álló, nagyobbára 
DK-re dőlő képződményeket, melyeket Szócsán és Yaleadény közt találni. 
A carhonkorú képződmények ÉÉK felé csapnak, ezen irányban vannak 
redőzve, sőt vetődve is. Lupák, Kölnik táján sötét színű, finomabb, durvább 
arkosa-homokkövek, egészen hordó nagyságú, kristályos palákat tartalmazó 
conglomerátok és fekete agyagpalák által alkottatnak. Lupáknál a fekete agyag- 
palákhoz vékonyabb, vastagabb széntelepek is járulnak. Anyaguk dél felé általá¬ 
ban véve finomabbnak mondható. Mállás által ezen kőzetek világosabbak, a dyas 
arkosa-homokkövekliez hasonlók lesznek, de kevesebb quarztartalmuk által ekkor 
is megkülönböztethetők. Levéllenyomatok alapján ezen rétegek a felső carbonba 
sorolandók. 
Az alsó dyaskorú képződmények a carbonrétegek által alkotott teknőben 
rakódtak le. Hasonlóan települnek a carbonrétegekkel, melyekhez egyéb tulaj¬ 
donságokban is hasonlítván, a köztük lévő határ nem éles. A dyaskőzetek mégis 
világosabb színűek és kevesebb csillámot tartalmaznak, mint a carbonkoruak. Leg¬ 
alsó rétegeit arkosás quarzconglomeratok alkotják, ezekre veres színű, csillámban 
szegény, de sok földpátot tartalmazó homokkövek következnek, melyek felfelé 
vékonyak, rétegesek lesznek. Ezekre tekintélyes vastagságú, a carbonos palákhoz 
hasonló agyagpalák következnek szénnyomokkal. Koruk a Klokodicstől É-ra eső 
völgyben talált növénymaradványok alapján vált biztossá. 
Mediterrán mészkő. Kölniktől K-re a gerinczen heverő mészkődarabok azt 
gyaníttatják, hogy a pontusi homok fekiijében a lajthamészkő is megvan. A kris¬ 
tályos palák által határolt neogen-öblöt pontusi üledékek töltik ki. A krassó- 
szörényi hegység körül lévő dombvidékben a pontusi üledékek alsó részét 
agyag és agyagmárga, felső részét nagyrészt homok alkotja. Szócsánnál, a tem¬ 
plomtól D-re torkoló árokban az alsó kék agyagban olyan faunát talált, a mely 
( 158 ) 
