212 
IRODALOM. 
duzzadtak, melynek fenekén agyagot és kavicsot raktak le. Az agyagban ujjnyi 
vastag barnaszén-nyomok is, vannak. Tekintve, hogy a Duna áttörése a plioczén 
végén kezdődött, nagyrészt azonban a diluviumban fejeződött be, ezen belvizek 
lerakódásait ha nem régibbnek, legalább is plioczén-korúnak kell venni. 
A Kazánszoros titkon mészköve egészen karstjelleget ölt azáltal, hogy 
búvópatakok, barlangok, dolinák vannak benne. A Csukármik tetején lévő quarz- 
kavics valószínűleg a neogenkor fluviatilis maradványa. Érdekes dolog, hogy a 
Duna, mint hasonló esetben sok más folyó, nem az alacsonyabban fekvő lágyabb 
kőzetet, jelen esetben agyagpalát választotta medréül, hanem a sokkal keményebb 
és nagyobb tömegű mészkövet, melyben meredek fal képződhetik, míg a laza, 
agyagos fal örökös leomlása által megnehezíti a folyó munkáját. 
VII. Gesell Sándor : A felsőbányái érczbányaterület bányageologiai 
viszonyai. (105—124. 1.) 
A történelmi adatok és az oro-, hydrographiai viszonyok tárgyalása után 
foglalkozik a földtani és a telérek települési viszonyaival. 
A felsőbányái bányaterület alkotásában kárpáti homokkő, orthoklas-quarz- 
trachyt, dacit és ennek biotit-tartalmú tufája, biotit-amphibol-andesit, hypersthen, 
továbbá augit-hypersthen-andesit és ezek tufái, rhyolith-kaolin quarzczal, pontusi 
rétegek, végül diluvium és alluvium vesznek részt. Ezek között a majd veres, 
majd szürke, sokszor porphyros hypersthen- és augit-hypersthen-andesit uralko¬ 
dik ; aztán a dacit következik. 
A Nagybánya-hegy, melyben az arany- és ezüstércztelérek vannak, rhyolith- 
féle orthoklastrachytból áll. A főtelér Ny-ról K-re csap és É-ra dől 50—70° alatt. 
Telérkőzete quarz, földpát, mangánpát, ezekben galenit és sphalerit, pyrit, mar- 
kasit, kerékércz, antimonit, chalcopyrit, realgar, auripigment, sulypát, adular, 
felsőbányit fordul elő. A főtelér felső részében veresezüstércz-kristályok és ezüst- 
fakóércz találtattak. Szerző a főtelértől elszakadt, de vele a mélységben egyesülő 
hat mellékeret sorol fel, de ezen kivül több telér van feltárva a felső társulati 
bányákban, melyek csekély mélységben kiékülvén, a kincstári bányatelkeken 
nem ismeretesek. A felszínhez közel eső telérrészek aranyban dusabbak. de kevés 
ólmot tartalmaznak. A társulati bányák kevés ólmot, de benne sok ezüstöt 
tartalmaznak. A tárnák közül legnevezetesebb a nagy borkúti (Lobkovitz) altárna. 
A bányatermelésre vonatkozó több praktikus tanács után a birtokviszonyok 
ismertetése fejezi be a jelentést. 
A fölvételi jelentésekhez csatlakoznak még a következő jelentések : 
VIII. Kalecsinszky S.: Közlemények a rn. kir. földtani intézet chemiai 
laboratóriumából (125—430. 1.) s pedig 1. Adalékok a laboratórium történetéhez 
és 2. Chemiai elemzések : 
a) Mészkő Lalasinczról (Temesm.), b) mészkő Belotinczról (Temesm.), 
c) hidasi lignit, d) námesztói (Árvám.) barnaszén, e) lignit Belovár és Verőcze 
között, f) két horvátországi lignit, g) johannesthali (Krajna) barnaszén, h) thal- 
heimi ül. schreibersdorfi (Vasm.) lignit, i) bujáki andesit, j) kis-győri pala (Bor¬ 
sodra.), k) bibarczfalvi timföld (Udvarhelyül.), l) magyarországi agyagok. 
IX. Dr. Staub M. : A m. kir. földtani intézet phytopalaeontologiai gyűj¬ 
teményének szaporodása az 1889- és 1890. években (131—144.1.). 
Ezen jelentés szerint a megnevezett gyűjteményben az 1890. év végén 174 
( 160 ) 
