218 
IRODALOM. 
Vibumum trilobatum Heer, Porana Ungeri Heer, Sterculia tenuinervis Heer, 
Acer Bruckmanni Al. Br., A. Sismondae Gaud., Sapindus Hazslinszkyi Ett., 
Evonymus szantoinus Ung., Rhamnus Eridani Ung., Zizyphus tiliaefolius 
Ung. sp., Z. plurinervis Heer, Berchemia multinervis Al. Br. sp., Rhus Mértani 
Heer, luglans acuminata Al. Br., I. bilinica Ung., Pterocarya denticulata 
Web. sp., P. Massalongi Gaud., Prunus acuminata Al. Br., Robinia Regeli 
Heer, Palaeolobium oeningense Heer, Cassia hyperborea Ung., C. Berenices 
Ung., C. phaseolites Ung., Podogonium Knorrii Heer és végre Phyllites ster- 
culiaeformis n. sp., Ph. celastrinoides n. sp., egy Quercus Robur L.-ra emlékez¬ 
tető tölgylevéltöredék és egy Myrica leveleivel összehasonlítható levéltöredék. 
Dr. Staub M. 
(18.) Kramberger-Gorjanovic : Das Vorkommen dér Paludinenschichten in 
den Maria-Goricaer Hügeln in Croatien. (Verh. dér k. k. geol. Keicks- 
anst. Wien. Jahrg. 1892. pag. 108.) 
(iMaria-goricai dombok » elnevezés alatt bevezettetik az irodalomba a 
Krapina és Sutla folyók közötti dombvidék, mely Brdovec-Harmica-tól délen, 
Kraljevec és Luka-ig terjed észak felé. A terület legidősebb DNy—EK-i csapása 
lerakódásai Maria-Gorica falu környékén a Hrastina nevű begyszorosban bosszúra 
nyúlt ellipsis alakban terülnek el, melyek körül a fiatalabb üledékek DK-i illetve 
ENy-i dőléssel helyezkednek el. Előbbiek quarzos homokkövek, quarzconglo- 
merátok, phyllites és fekete palák, valószinűleg oligoczénkorúak. Ezekre támasz¬ 
kodnak typusos lajtamész, melyet bádeni tályag kisér, azután szarmata, prae- 
ponti és ponti rétegek. A vidék legmagasabb pontjait Hrastinától keletre, 
Maria-Gorica közvetlen szomszédságában kövületeket tartalmazó paludina rétegek 
alkotják, melyeknek közelebbi megjelöléseként a «melanopsis agyag» elnevezés 
ajánltatik az uralkodóan előforduló melanopsisek alapján. 
A gyűjtött anyagban a következő fajok vannak képviselve : 
Amphimelania Krambergeri Brus. n. sp., Melanopsis lanceolata Neum. 
M. Sabolici Brus., M. sp., Valvata cf. piscinalis Müll., Unió sp. ind. 
Szerző gyanítja, hogy ezen melanopsis agyag a vidék más dombtetőin is, 
meg lesz található, valamint hogy a több ponton fellépő vastartalmú homok és 
kavics (Belvedere-kavics) az említett agyaggal hasonkorú (az előbbi folyó, az 
utóbbi álló vizben lerakódott) képződmény. Dr. Franzenau Ágoston. 
(19.) Halaváts Gvula: Őslénytani adatok Dél-Magyarország neogénkorú 
üledékei faunájának ismeretéhez. (Harmadik közlemény.) (A magy. kir. 
Földtani Intézet Évkönyve. Budapest. 1892. X. kötet. 251. 1 táblával.) 
A Füzes-patak völgyében fekvő Királykegye helység (Bogsántól NyDNy-ra) 
D-i házainál torkollik ki a Farkasvölgy, melynek patakja egy részében a 
pontusi korú homokba vájta be ágyát. E lerakódásból nyert fauna a következő 
alakokból áll: 
Cardium (Adacna) Semseyi n. sp., C. (Adacna) Schmídti M. Horn., 
C. (Adacna) secans Fuchs, C. (Adacna) Rothi Hal., C. (Adacna) apertum 
( 166 ) 
