IRODALOM. 
21!) 
Münst., C. (Adacna) Banaticum Fuchs, C. (Adacna) Pelzelni Brus., C. (Adacna) 
Majeri M. Horn., C. (Adacna) Steindachneri Bros., C. (Adacna) diprosopa 
Brus., Pisidium priscum Eichw., Congeria rhomboidea M. Horn., C. triangularis 
Partsch., C. auricularis Fuchs, Dreissenomya Schröekingeri Fuchs, Unió (aff. 
maxímus Fuchs), Melanopsis decollata Stol., Planorbis Radmanesti Fuchs, 
Zagrabica sp., Valenciennesia Reussi Neum. 
E faunát összehasonlítva a krassó-szörényi hegységtől Ny-ra levő domb¬ 
vidék, a Mecsek hegységet környező pontusi korú és a Zágráb vidéki üledékeiből 
ismertekkel, feltűnik (lásd a táblázatot az értekezés 33. lapján) a Congeria rhom¬ 
boidea, a Cardium (Adacna) Schmidti és az Adacna hungarica formakörébe 
tartozó különböző tarajos alakok állandó előjövetele. Ezen körülmény arra 
indítja a szerzőt, hogy e faunákat tartalmazó rétegeket egy és ugyanazon föld¬ 
tani szinthez tartozóknak tekintse és az állandó alakok egyikéről congeria rhom¬ 
boidea szintnek nevezze el. 
E rétegeket különben Brusina a valenciennesia szint tagjának tekintve 
írja le, de szem előtt tartva, hogy ezen alakok egyike a Valenciennesia Böckhi 
Hal. a pontusi emelet alsó részében is honos, ez eme megjelölés fogalmát 
annyira kitágítja, hogy majdnem a pontusi emeletével lesz egyenértékűvé, miért 
is ez mellőzendő lenne. 
A congeria rhomboidea szint eddig csak Magyarország déli részéből és¬ 
pedig a már megnevezett három területről ismert. 
A benne előforduló fauna egyes formáinak elterjedését egy táblázat (lásd 
az értekezés 35—37. lapját) tünteti fel. Közöttük van: 9 congeria, 3 dreisse¬ 
nomya, 38 adacna, 2 pisidium, 1 anodonta, 2 unió, 1 lithoglyphus, 3 hydrobia, 
3 pyrgula, 6 micromelania, 2 bythinia, 3 vivipara, 4 melanopsis, 4 valvata, 
5 planorbis, 5 zagrabica, 1 boscovicia, 1 lytostoma, 1 lymnaea, 2 valenciennesia 
és 1 helix, melyek közül 53 faj eddig csak is a congeria rhomboidea szintből, 
42 pedig egyéb pontusi korú szintekből is ismeretes. 
A szint geológiai helyzetét megadja a délmagyarországi dombvidék össze¬ 
tételében résztvevő pontusi emelet, mely két petrographiailag és elkülönülő 
részre oszlik: egy alsóbb agyagból álló és egy felsőbb javarészben homokból 
formált. 
Miután pedig a fossziliákat tartalmazó kérdéses agyag a felső (homok) szin- 
táj fedőbb részéből ismert, szerző a felső pontusi emeletnek felsőbb részeibe 
helyezi, a mely nézetének támogatására még felhozza, hogy Böckh, valamint 
dr. Hofmann K. is az e szintbe tartozó árpádi rétegeket már régebben szintén a 
pontusi emelet felső szintájába sorozzák. 
Végezetül FucHS-nak a verseczi fúrólyuk 60—78 méterjében feltárt homok¬ 
rétegből napfényre került kövületeket tárgyaló közleménye ismertetésében 
a «paludinarétegek» szónak korjelzőként használt kifejezés ellen foglal állást, 
kimutatván a pontusi korú rétegekben ilynemű maradványok előjöttét. 
Dr. Franzenau Ágoston. 
(167) 
