IRODALOM. 
221 
területen a szénformátió települési viszonyai kedvezőbbek és kevésbbé zavartak, 
mint a szomszédos említett bányaműveletnél. A terület nagysága kerekszámban 
1,200.000 m 2 , miből a szénmennyiség — ha a lefejtésre érdemes szenet 2m 
átlagos vastagságúnak veszszük — 2,400.000 köbméternek vagy 28,000.000 méter¬ 
mázsának felelne meg. 
A kutatási terület másik része a mélyebben fekvő szt.-iváni szénmedenczé- 
ben van és pedig részben Szt.-Iván, részben Solymár községekhez tartozó terü¬ 
leteken. Az itt előforduló geológiai viszonyok meghűlésére az adatokat a régeb¬ 
ben mívelés alatt álló szt.-iváni üőszénbánya szolgáltatta, mely ki is deríté, hogy 
itt az eoczénrétegek, valamint az alsó-oligoczén nummulit-meszek teljesen hiány¬ 
zanak és hogy a szénformátiót a kis-czelli tályag fedi. A szénformátió 110 m 
mélységben a következő rétegekből van összetéve : 
Közepes vastagság 
1. Conglomerát 
2. Változó minőségű széntelep ... 1,50 méter 
3. Édesvizi mész_ ... ... ... ... ... 0,22 « 
4. Palás széntelep ... ... ... _ ... 1,50 « 
5. Édesvizi mész ... ... _ ... ... ... 0,75 « 
6. Rendesen tiszta széntelep ... ... ... 2,70 « 
7. Édesvizi mész ... ... ... ... ... 1,20 « 
8. Minőségében változó széntelep ... ... 1,30 « 
9. Szénpala ... ... _ ... _ ... ... 4,50 « 
10. Agyag ... ... ... ... ... ... ... 2,70 « 
11. Ismeretlen vastagságú édesvizi mész. 
A széntelepek közül csak a 2,70 m vastag aknáztatott ki. 
Hogy ezen szénformátió az egész szt.-iváni község területére kiterjeszkedik, 
kétséget nem szenved és miután továbbá a Solymár községi terület mélyebben 
fekvő részében azon mészkövek is előfordulnak, melyek a nagy-kovácsi bányából 
mint fedő rétegek ismertek, feltehető a szénformátió előjötté itt is a mélységben. 
Miután tehát a széntelepek a kifejlődésük, valamint terjedelmük tekinteté¬ 
ben oly előnyös viszonyban levőknek mutatkoznak, hasonértelmű véleményt 
adott be róluk a szerző. Dr. Franzenau Ágoston. 
( 21 .) Ilosvay Lajos: A budai keserűvizeknek eddig ki nem mutatott alkat¬ 
részei. (Pótfüzetek a Természettudományi Közlönyhöz. 1892 . 81 — 84 . 1 .) 
Szerző a lágymányosi keserűvíz-telepen egy új kútnak vizét megvizsgálta s 
az eddig megállapított alkotórészeken kívül ammoniákot és salétromos savat talált, 
de salétromsavat nem. 
Ivóvizekben ammóniáknak, salétromos savnak még csak nyoma sincs meg¬ 
engedve ; orvosságul használt vizekben ez alkotórészek káros voltára nézve ada¬ 
taink nincsenek. A figyelmet ezen kérdésre irányítandó, szerző megvizsgálta, hogy 
a budapesti kereskedésekben árult keserűvizekben van-e ammóniák, salétromos 
sav, és ha van, mekkora mennyiségben. A salétromsavat, mely ivóvizekben sem 
esik kifogás alá, mennyiségileg nem határozta meg. Az ammoniákot mind minő- 
(169) 
