274 
KOCH ANTAL 
és működését, a sírnál pedig dr. Staub Móricz, társulatunk érdemes titkára 
búcsúztatta el jelentős szavakkal szeretett volt elnökünket. Továbbá a múlt 
évi május hó 4-ikén tartott szakülésen Böckh János elnökünk meleghangú 
megnyitó beszédben még egyszer megemlékezett a boldogult elnökről, 
a kinél — igaz szavai szerint — «nem is volt és nem is lesz társulatunk¬ 
nak soha melegebb barátja, a ki jó és rossz napokban egyaránt melegen 
viselte a társulat érdekeit szivén, s mindenkor testtel és lélekkel ezeknek 
előmozdítása körül fáradozott». Végre a m. orvosok és természetvizsgálók 
Pécsett tartott XXVII. vándorgyűlésén dr. Dulácska Géza alelnök tartott 
meleghangú búcsúbeszédet az áll. közp. bizottság volt elnökéről, mint a 
kinek elvesztővel a vándorgyűlést is sújtá a végzet. 
Az őszinte szeretetnek, tiszteletnek és kegyeletnek ennyi ékesen szóló 
nyilvánulása után nekem immár csak az lehet feladatom, hogy a már 
életében elismert és nálam érdemesebb férfiaktól méltatott kiváló tudós, 
jeles tanár és kitűnő ember élete folyását, félszázadra terjedő nyilvános 
működését, ennek eredményeit és hatásait a rendelkezésemre álló adatok 
alapján, melyeknek egy részét a Boldogultnak Dénes fia, nekem kedves 
collegám, volt szives szolgáltatni, híven, minden kiszinezés nélkül egybe¬ 
állítsam ; hogy így maguk ez adatok és tények hirdessék a Boldogultnak 
hervadhatlan érdemeit, mivelhogy azok valóban egymagukban is oly 
ékesen szólók és meggyőzők, hogy hírét, nevét a tudományokkal foglalkozó 
késő nemzedéknek minden bizonynyal fen fogják tartani. 
Ha minden igyekezetem daczára még sem tudnám ez elhúnyt jele¬ 
sünk szellemi életének minden jelentős nyilvánulását szerény megemléke¬ 
zésem szűk keretében összefoglalni és híven visszatükröztetni, szolgáljon 
megnyugtatásul, hogy bizonyára fog akadni nálam érdemesebb férfiú az 
Elhunytnak kortársai, bensőbb barátjai, akadémikus és tanártársai közül, 
a ki hosszabb ideig, közelebbről és talán élesebb lelki szemmel is, meg¬ 
figyelhette az Elhunyt szellemének minden nyilvánulását, és így róla 
teljesebb képet fog majd emlékezetünkbe visszaidézhetni. Csak azt tudom, 
hogy elhunyt Mesterem emléke iránt érzett mély tisztelet, hála és kegyelet 
melegében nem fog fölülmúlni senki sem. 
Szabó József élete. 
Szabó József 1822 márczius 14-ikén Kalocsán született, Ferencz 
József nevű atyja érseki urad. főpénztárnok volt, anyja szül. hódost Kará¬ 
csonyi Kata. E Szabó család törzsfáját I. Lipót király uralkodásáig vezeti 
vissza, a mikor is első ősük, Sopronmegvei Fertő-Szt.-Miklóson lakott Szabó 
János, 1679 ápril 9-ikén nemesi levelet kapott. Ennek egyik dédunokája 
Márton, a mi Szabó JózsEF-ünk ősapja, a múlt század elején az érseki 
(178) 
