276 
KOCH ANTALI 
tudvalevőleg beszélt és írtnémetül, latinul, francziául és angolul, értett 
olaszul, tótul és görögül. 
Sokoldalú alapos műveltségének előnyös kiegészítéséhez még nem 
közönséges gyakorlati és elméleti zeneismeret is hozzájárult. Ifjúkori 
barátaitól, Dénes fiától és tőle magától is tudom, hogy bányászakadémikus 
korában Selmeczen nemcsak az akad. ének- és zenekarnak a vezetője volt, 
de maga is szerzett tánczdarabokat. Mint kitűnő tánczos ő vezette be az 
akkoriban divatba jött magyar tánczokat a selmeczi társas életbe, melynek 
e szerint igen kedvelt és ünnepelt alakja volt. Kitetszik ebből is, hogy az 
ifjú SzABÓ-ban az ész és a kedély a legszebb harmóniában önérzetes és 
szeretetremeltó egyéniséggé fejlődtek. 
Mindezekből látható, hogy Szabó József kora ifjúságában mennyit 
tanult és fáradott, mily előrelátó komoly megfontolással látta el magát 
minél több szellemi tőkével, hogy bizton és bátran neki indulhasson a 
nyilvános élet rögös útjának, a szerzett szellemi tökéből minél bővebben 
költekezendő. Annál is inkább érthető a komoly munkára való lelki- 
ismeretes készülésé, mert 1843-ban elveszítvén atyját, még mint tanuló 
ifjú jórészt a saját erejére volt már utalva. 
1846 végén a pályavégzett nagyreményű 24 éves ifjú szerzett bő 
ismereteinek a gyakorlati életben való értékesítését megkezdette. Először 
mint űzetésnélküli gyakornok a zsarnoviczai ezüstkohónál kapott próba¬ 
alkalmazást; 1847 szeptember 16-án pedig a nagybányai bányakerületbe 
napi díjas gyakornokká neveztetvén ki, Felsőbányán az érczkémlő hivatal¬ 
ban és az irodában a magyar fogalmazásra alkalmazták. 
Még ebben az évben a budai József-ipartanodánál rendszeresített 
vegytani és kézműtani tanszékért folyamodott volt a legjobb bizonyít¬ 
ványokkal, melyek között br. Kitterstein Ágost kamaragróf külön ajánló 
levele is foglaltatott. E folyamodványában kiemeli Szabó, hogy az ipar¬ 
egyesület felszólítására többekkel elkészítette a bányaműszótárt, továbbá, 
hogy volt tanára Marschan József főbányamérnök fölíigyelése alatt Magyar- 
ország techniko-geognostikai földrajzán is dolgozott. A következő (1848) év 
márczius 22-én azonban első csalódását meg kellett érnie, mert a kért tanári 
állomásra tudvalevőleg Nendtvich Károly neveztetett ki. Szabó- nak képes¬ 
ségei azonban más téren csakhamar elismerésben részesültek; mert már 
junius 3-án Kossuth Lajos első pénzügyminiszterünk sürgősen Budára 
hivatta és julius 5-ikén a bányászati osztályba segédfogalmazónak kinevezte. 
1849-ben Szabó Pest kerületi salétrom-főfelügyelőjének kineveztet¬ 
vén, ez állásában bő szakismereteinek és tevékenységének új tere nyílott. 
Junius 13-ikától kezdve augusztus 12-ig a magyar Alföld es Erdélynek 
akkoriban még salétromtermelő helyeit egymásután meglátogatta és a 
megkivántató tapasztalatokat hivatalos használatra összegyűjtötte. Ezeket 
később leírva ki is adta volt. 
(ISO) 
