282 
KOCH ANTAL: 
mint a bányászati cursuson elsajátított eszméknek a reproduktiója, de 
önálló és eredeti gondolkozásra valló olyan áttetsző és csinos formában, 
mely a tanári és írói pályára való bivatottságát már is elárulta. 
Szabó e föllépése olyan időbe esik, mikor a magyar nemzet a termé¬ 
szettudományokban való hátramaradottságának már erős öntudatára ébredt 
es mind többen és többen igyekeznek legjobb tehetségük szerint a termé¬ 
szettudományokat hazai nyelven ápolni és terjeszteni. A m. tud. társaság 
megalapítása előtt is találunk ugyan, a ((Tudományos Gyűjteményi) köte¬ 
teiben például, magyar nyelven Írott természettudományi értekezéseket 
és közleményeket, annak jeléül, hogy azokhoz való érzék és szükség akkor 
is fenforgott már; de azoknak legnagyobb része nem önálló kutatáson 
alapul, csak egyszerű reproductiók vagy felületes természetleirások. Az 
ásvány- és földtanhoz való érzék legkorábban fölébredt a bányászat és 
annak művelői révén, a mint azt J. A. Scopoli, Fr. Jós. Müller von 
Reichenstein, Joh. Ehrenreich Fichtel, Ignatz v. Born, Benkő József stb. 
a múlt század végén megjelent munkái is tanúsítják, melyek azonban még 
mindig latin vagy német nyelven Írattak, és így nemzetünk művelődésére 
általánosabban keveset folyhattak be. Benkő Ferencz és Zay Sámuel dr. 
magyar mineralogiái a múlt század végén az első kísérletek arra nézve, 
hogy az ásványokról szóló tudomány a nemzetnek minél több rétegébe 
behathasson. A jelen század elején is nagy külföldi tudósok, mint pl. 
dr. Gautieri József, F. S. Beudant, Ami Boué, Lill v. Lilienbach Károly, 
Partsch Pál s. m. tettek természettudományi utazásokat és kutatásokat 
hazánkban, vagy ha voltak is hazai tudósaink, mint pl. dr. Schönbauer 
Vincze, Jónás József, Arz János s. m., azok is még német nyelven és 
inkább a külföld számára Írtak. Midőn a magy. Tud. Társaság 1830-ban 
és a Természettudományi Társulat 1841-ben életbe léptek, a természet- 
tudományok terén általában, s az ásvány- és földtan terén különösen, 
élénkebb mozgalom indult meg, a miről a ((Tudománytáru, de különösen 
a Term. tud. Társ. első évkönyvei, valamint az orvosok és természetvizs¬ 
gálók 1841-ben megindult vándorgyűléseiről kiadott ((Munkálatok)) is 
tanúskodnak. Csakhogy most is több még a reproductió, elmélkedés vagy 
egyszerű ismertetés és gyűjtött tárgyaknak bemutatása, mint önálló, 
beható vizsgálaton alapuló tanulmány, nyilván Szabó is még ennek 
az iránynak hatása alatt állott, a mikor első értekezését irta és bemutatta 
volt. Zipser András és Kubinyi Ferencz ez időben kifejtett buzgó munkás¬ 
ságát a hazai geológia terén, mely kiválóan gyűjtésből és gyűjteményeik¬ 
nek ismertetéséből, terjesztéséből állott, maga Szabó József ismertette és 
méltányolta volt egy értekezésében.* 
* Die Geologie in Ungarn. — Litterar. Berichte aus Ungarn. 1877. évf., 
3. fűz., 297. 1. 
(1S6) 
