SZABÓ JÓZSEF. 
283 
Visszatérve Szabó irodalmi működésére, azt látjuk, hogy első föl¬ 
lépése után fokozatosan mind több és újabb irányban, mind gyakrabban 
es egyes irányokban mind mélyebben foglalkozott a természettudományok 
általában még szegény hazai irodalmának fejlesztésével és gyarapításával. 
Összes dolgozatainak jegyzékéből, melyet megemlékezésem végéhez 
csatolok, kitűnik, hogy Szabó eleintén — kb. 10 évig első föllépése után — 
a bányászatnak, az ásvány- és vegyiparnak, tehát az ásvány-, föld- és 
vegytan gyakorlati irányának irodalmi művelésével foglalkozott, a mi 
tanulmányai menetéből, első törekvéséből és kutatásainak tárgyaiból 
könnyen megérthető. Csak miután az egyetemen az ásványtant és később 
a vegytant is, mint helyettes tanár előadja, kezd a tiszta tudomány kérdé¬ 
seivel is irodalmilag foglalkozni, a mi azonban meg nem gátolhatja, hogy 
később is még többször a nevezett tudományok gyakorlati ágainak ápo¬ 
lására vissza ne térjen. 
Mint sokhoz értő, mindig olvasó, gyakori utazásain bő tapasztala¬ 
tokat gyűjtő, mozgékony szellemű és közlékeny természetű tudós, először 
a kir. m. természettud. társulatban kezd nyilvános szerepet vinni. Itteni 
működése eleintén fennemlített szakmái körébe vágó előadásokból és 
ismertetésekből állott, melyekkel a társulat szellemi eletét élénkíteni és 
kiadványait változatossá tenni törekedett. A társulat által tervezett «Pest- 
Buda belyiratái)-hoz munkatársul szegődve, ekkor foglalkozott Buda-Pest 
környékének, és különösen a budai források geológiai viszonyainak kutatásá¬ 
val is, melynek előmeneteléről gyakran értekezett, de a melynek végered¬ 
ményét, «Buda-Pest környékének földtani leírásai) czimű akad. pálya¬ 
munkát, csak 1858-ban tette közzé. Mint a társulat titkára szerkesztette 
Évkönyveinek III. és IV. köteteit, melyeket 1860-ban indítására a gyor¬ 
sabban egymásután megjelenő, változatosabb tartalmú Közlöny fölváltott, 
melynek I. (1860) és II. (1861) kötetét még ő szerkesztette volt. 
Be habár főmüködését most az akadémiának és társulatunknak 
szentelte is, ezután sem szűnt meg a kir. m. természettud. társulat szel¬ 
lemi életében tevékenyen közrehatni. Ismeretes, hogy a társulatnak a 
természettudományok népszerűsítése és széles körben terjesztése körül 
kifejtett fényes sikerű mozgalmában Szabó is elsőrendű tényezőként 
szerepelt, és hogy számos közérdekű ásvány- vagy földtani előadás és 
érdekesen megirt népszerű munka hirdeti az ő érdemeit e téren is. 
A mi SzABÓ-nak a mi társulatunkban való szereplését illeti, arról 
már az mondható, hogy habár a magyarhoni földtani társulat első eszméje 
Zipseb, ENDRÉ-től ered is, noha megalapítása körül a Kubinyi testvérek és 
Kovács Gyula szereztek a legtöbb érdemet: mégis tényleges megindításá¬ 
tól kezdve 1850 szeptember 3-án, a mikor Szabó Kovács Gyula mellé 
másodtitkárnak megválasztatott, a múlt évben bekövetkezett haláláig ő 
volt annak éltető, termékenyítő szelleme. Társulatunk első éveiben, a 
(187) 
