SZABÓ JÓZSEF. 
287 
Ha végre Szabó sokoldalúságának, nagy arányú tevékenységének és 
fényes sikereinek a nyitját kutatjuk, ismernünk kell benne az embert is. 
Szabó mint az angol műveltségnek alapos ismerője és nagy barátja, a 
«time is moneyo híres példabeszédnek mély értelmét, az időnek nagy 
becsét az emberi életben korán fölfogta és magában lehetőleg érvényre 
emelte. Ifjúságában sokat tanult, de azután is folytonosan olvasott, jegy¬ 
zett, bővítette ismereteit; minden szellemi mozgalom iránt érdeklődött, 
gyakori utazásain és otthon intézetében fáradhatatlanul kutatott, tapasz¬ 
talatokat gyűjtött; mint kiválóan rendszerető ember számos teendőit 
pontosan beosztani, s mint sokat tudó szellemes ember impressióit szóval 
és írásban könnyen és tetszetősen visszaadni tudta. A társaságban Szabó 
mint nagy műveltségű, finom szellemű és kellemes modorú férfiú általá¬ 
nosan kedvelt egyéniség volt; kellemes társalgó bőbeszédűség nélkül, 
melegen érző barát, a nélkül, hogy a kölcsönös bizalmat tulságig csigázta 
volna. Barátságos, mindenkit lekötelező modorát csak ott változtatta 
udvariasan kimért viselkedéssé, a hol arra a tapasztalatra jutott, hogy 
nemes intentióit nem értik, jóságával, barátságával visszaélnek. 
Ha éppen valamely téren mellőzték, a mi ifjabb éveiben többször 
megtörtént vele, nyugodtan, legkevésbbé sem árulva el, hogy az rosszul 
eshetett lelkének, visszavonult és panasz nélkül tűrt; de törhetlen szívós¬ 
sággal munkált és fáradott, míg kitűzött czélját kitartó munkája árán, 
tehát érdeme szerint, elérte. 
Ilyen férfiúnak ismertem én Szabó-í, a tudóst, a tanárt, az embert. 
Tagadhatatlanul tudományos és közéletünk egy rendkívüli embere húnyt 
el benne, a ki korának szellemi harczaiban mindvégig kitartással, becsü¬ 
lettel küzdve kiváló helyet vívott ki magának. 
Működése mindenkor mint követésre méltó példa fog előttünk 
lebegni, emlékezete pedig dicső, áldott és maradandó lesz, a míg csak 
magyar tudomány és műveltség honol e földön! 
Szabó József dolgozatainak jegyzéke. 
(Szakok szerint csoportosítva.) 
I. Bányászat és alkalmazott geológia. 
1846. Némely általános nézetek a bányászatról. (M. orv. és term.-vizsg. Pécsett 
1845-ben tartott vándorgyűlés munkálatai. Pécs, 271. 1.) 
1848. A magyar bányászati nyelv iránt (Hetilap 1848. évf. 29. száma). 
Bányaműszótár (német-magyar rész). Kiadta hivatalos használat végett a m. 
ministerium bányászati osztálya. Buda, 1848. 
1850. Salétromtermelés Magyarhonban (Kir. m. term. tud. társ. évkönyve, II. k. 
1845—50. Pest, 1851. 222. 1.). 
Vorkommen und Gewinnung des Salpeters in Ungarn. (Jahrb. dér k. k. 
geol. Reichsanstalt, I. Jahrg. p. 324.) 
( 191 ) 
