290 
KOCH ANTALI 
1864. Az ember a geológiában. (M. orv. és term.-vizsg. 1863-ban Budapesten tartott 
vándorgyűlés Munkál. 45. 1.) 
Pogányvár mint basaltkrater. (Ugyanott 325. 1.) 
1865. A Pogányvár-kegy Gömörben mint bazaltkrater. Szines térképpel. (Math. és 
term.-tud. köziem. III. k., 320. 1.) 
A tarnóczi kövült fa, két ábrával. (Matb. és term.-tud. közi. III. k., 374. 1.) 
1866. Tokaj-Hegy alj a és környékének földtani viszonyai. Egy színezett földtani s 
szőlőművelési nagy térképpel. (Math. és term.-tud. köziem. IV. k., 226. 1.) 
Tokaj-Hegyalja földtani térképe. (A m. orv. és term.-vizsg. 1865-ben Pozsony¬ 
ban tartott vándorgyűlésének Munkálatai. 231. 1.) 
Jelentés az 1865 sept.-octoberben Felső-Olaszország észak-keleti részében, az 
Euganeákban tett geológiai utazásáról. (Math. és term.-tud. köziem. IV. k., 477.1.) 
1867. A történelmi geológiai halmokról. (Székfoglaló értekez. kivonata. — M. tud. 
akad. értesítő. I. évf., 188. 1.) 
Földtani jegyzetek Batina-Bán és a mohácsi szigetről, 1865 április 3—5. 
(M. földt. társ. munkál. III. k., 133. 1.) 
Tokaj-Hegyalja természettudományi és borászati tekintetben. (Budapesti 
Szemle. Uj foly. VII. k.) 
Tokaj-Hegyalja album (díszmű). Dr. Szabó J. és Török István közreműkö¬ 
désével és szerkesztésével kiadta a tokaj-hegyaljai bormívelő-egyesület és elnöke 
br. Vay Miklós, magyar, német, franczia és angol nyelven. Huszonegy tájkép, 
egy geológiai és szőlőművelési térképpel. Pest, 1867. (A geológiai leírás benne 
Szabótól.) 
1868. Újabb kutatások eredményei a halmok körül. (Magyar tudom. akad. értesítő. 
II. évf., 195. 1.) 
1869. Heves és Külső-Szolnok megyék földtani leírása, színezett térképpel. (M. orv. 
és term.-vizsg. egri nagygyűlésének Munkálatai. Eger, 1869.) 
1870. Pompéji geológiai tekintetben. (Természettud. Közi. n., 145. 1.) 
Egy kőkorszakbeü Pompéji. I. Vulkáni képletek időszámítása, n. Santorin- 
sziget vulkánjai. III. Geológiai archeológia. IV. Következtetések. (Természettud. 
Közlöny. II. k., 289. 1.) 
Algyest földtani viszonyai Aradmegyében. (M. földt. társ. munkál. V. k., 205.1.) 
A Vesuv (ábrával). (Természet. I. k., 12. sz.) 
1871. Az ajkai kőszéntelep a Bakonyban. Egy átmetszeti rajzlappal. (Földtani Köz¬ 
löny. I. k., 124. 1.) 
1872. Egy morána-képződmény a Mátrában. (Földtani Közlöny, n. k., 233. 1.) 
1873. Az Etna utolsó kitörése alkalmával tett tapasztalataim. (Természettud. közlöny. 
V. k., 337. 1.) 
1873. Beregszász vulkáni képletei. (M. tud. akad. értesítő. VII. 183. 1.) 
1874. Adatok Magyar- és Erdélyország határhegysége trachytképleteinek ismertetésé¬ 
hez (Földt. Közlöny. IV. k.). I. Vlegyászacsoport. 78. 1. II. Bézbánya vidéke. 
178. 1. III. Az erdélyi érczhegység. 210. 1. 
1875. A trachytképlet Szászka környékén. (Földt. Közi. V. k., 73. 1.) 
1876. Jelentés Görögországban tett geológiai utazásáról. (Akad. értek, a term.-tud. 
köréből. VII. k., 13. sz.) 
Santorin-sziget geológiai történelme. Két közi. ábrákkal. (Term.-tud. Közlöny. 
VIII. k., 1. és 4S. 1.) 
Az abrudbánya-verespataki bányakerület és különösen a verespatak-orlai m. 
kir. bányatársulati Szt.-Kereszt altárna monographiája. Térképpel. (Math. és 
term.-tud. köziem. XI. k., 293. 1.) 
( 194 ) 
