300 
SZABÓ JÓZSEF: 
5. Börsöny. Börsöny felé fordulva a letkés—ipolysági országúiról a 
ganádi pusztától keletnek, az úttól jobbra mély árok fehérlett homokos kőzettel, 
melyben foraminiferák, cyathophyllum és bivalvák láthatók. Ez valószínűleg 
mediterrán. Fölebb a hegynek Börsöny felé az út homokkövön visz, ez már medi¬ 
terrán sediment biotit-trachyt és nullipora zárványokkal. Még közelebb Börsöny - 
höz augit-andesit konglomerát és tufa. 
Augit-andesit, melyben csak nyoma van a typuskeveredésnek amphibol- 
andesittel. Az augitok igen épek és nagyok. Hypersthen elég sok, de meg van 
támadva, nemcsak fekete keretben, de belsejében is megindul az elváltozás a 
szabálytalan transverzál repedésektől. Amphibol csupán romokban: vagy egészen 
fekete területtel vagy pontozattal, de ép rész egy sincs. 
Ellenben szépen kiegészíti a typuskeveredés hullámzását más két csiszolat. 
Itt a hypersthenek el vannak változva, de az amphibolokból van több, melynek 
belseje még ép. Ezen hegy Börsönytöl közvetlenül délre van. A házak, mondhatni, 
hozzátámaszkodnak. Neve az újabb térképen 1 : 25000 Pahocs, én 1872-ben 
Pauholz-nak írtam. 
A falu talaja nyirok az Ipoly felé jobbra-balra, alatta helyenkint lösz. 
Börsönyből a Hosszú-völgybe menve kezdetben vastag nyirok. 
A Hosszú-völgy elején a jobboldalon hasonlóan augit-andesit+ amphibol- 
andesit. Makroszkoposan mutatkoznak égj es nagy amphibolok. Ez tehát typus- 
keverés az augit-andesit és az amphibol-andesit között. A hypersthen igen ritkán 
ép, de van ilyen is. Már tisztán augit-andesit a Spitzberg nyugati sarka. Makro¬ 
szkoposan is typusos. 
Az augit-andesit eruptív konglomerátjában vannak amphibol-andesit 
darabok is, de ezek mindig elváltozottak, a legépebbek kivétel nélkül az augit- 
andesitek. Mediterrán zavart településsel augit-andesit fölött. Ezen augit-andesit 
a Hosszúbércz elejéről zavarta meg a mediterránrétegeket. 
A Biznetkő-hegyen typuskeveredése a biotit-gránát-trachyt-+-amphibol- 
andesit-nek észlelhető. Hypersthen van, augit nincs. 
Nagy-Homlokkő ugyanaz. 
Szarvaskő, mint déli folytatása a Nagy-Homlokkőnek, ugyanaz. Biotit csak 
kis fekete keretben, amphibol sok és igen jó. Hypersthen kevés. 
Ugyanazon typuskeveredés az Esztergályosbérczről, de a fekete ásványok 
pusztultak, nem fénylenek és így reá tekintve a kinézés andesites. Gyanút csak az 
ébreszt, hogy semmi fénylő elegyrész nincs (typuskeveredés). A Hosszúbérczről 
származó Börsönyhöz legközelebb eső kőzet amphibol-andesitnek vehető, noha 
fekete ásvány alig látható, a mi van is, fénytelen. 
A Nagy-Sashegy Ny oldala, melynek tövében az Irtás puszta van, biotit- 
trachyt, de nyomával a hypersthennek. A kőzet fekete, de azért biotit sok és jól 
látszik. A csiszolatban csak igen kevés a hypersthen. Csatlakozik a Biznetkőhöz és 
a Szarvaskőhöz. 
A Nagy-Sóhegy fontos már azért is, hogy ércztelért tartalmaz; nyugati 
tövében van az elhagyott Alamizsna-bánya ; éjszaki tövében a Nagy-Sashegy felé 
1872-ben valami quarzitos érről teszek említést. Kőzete biotittrachyt, egy ízben 
gránátot is figyeltem meg; de van typuskeveredés is amphibol-andesittal, sőt 
hypersthenek is lépnek fel. 
( 210 ) 
