GEOLÓGIAI ADATOK. 
309 
A szomszéd kőzet, szintén a Magyarkegy nyúlványáról, már typuskeveredés 
augit-andesit-f ampkibol-andesit, míg maga a nagy Magyarhegy augit-andesit. 
Eis-Pogányhegy ENy-i oldala. Amphibol-andesit, de kissé zöldköves. Meg 
van támadva az amphibol és a hyperstken. A hypersthen épebb, ebből több ép 
rész van, az amphibolnak alig 1—2 egyénében van még kevés ép anyag a fekete 
keret beljében. Augit nincs. 
Nagy-Pogányhegy. (Biotit-quarztrachyt.) A Pogányliegy déli oldaláról. 
Eöldpátjajelleges labradoritnak van határozva lángkisérletileg. Csiszolatában ép 
biotit is van. Amphibol mind pusztult. 
Szintén onnét. Ennek a földpátja is jelleges labradoritnak van lángkisérleti¬ 
leg megállapítva. Mind a két példány zöldkőnek látszik. Ennek a csiszolatában 
sem a biotit, sem az amphibol nem ép, csupán a kivehető körvonalok jelezik, hogy 
mi volt itt. Nem typuskeveredés. 
Nevezetes, hogy mind a két csiszolatban olyan átlátszó szemek is vannak, 
melyek quarznak tarthatók. Nincs hasadás, csak repedés, és a színjáték nagyon 
élénk. Az alak szabálytalan. Biotit-hexagon, de mállottan makroszkoposan is 
kivehető mind a két példányon. 
Szintén a Pogányhegy oldaláról zöldkő; kévésbbé mállott, mint az előbbiek, 
az asszocziáczió egyes fekete ásványai fényesebbek ; van fénylő biotit; amphibol 
is jól kivehető, még kis fénye ennek is van. Kézi nagyítóval quarzot felismerni 
nem bírok. 
A nagy Pogányhegy DK-i oldala zöldkő; apróbbszemű, mint az előbbi és 
közelebb áll a hegy déli oldaláról származóhoz. Fekete ásvány az egyik példányban 
nem ismerhető fel makroszkoposan. A másikban jól látni biotitot és amphibolt, úgy 
mint az előbbiben. Plagioklászok igen jók. Pyritszem is sok látható. Csiszolatban 
csak igen csekély nyomban látni a biotit kis részét épnek. Pusztult az, valamint az 
amphibol is. A földpát ép. Kettőnél mintha egyenes extinkczió volna. Quarzszem- 
nek tartható itt is van, de kevés. A földpátok a vitriolos víztől átjárva sárgásak; 
de épek, fénylők. 
Fölebb a Kovácspatak mentén mint az előbbi. Zöldkő olyanforma, mint az 
utolsóelőtti. Biotit és amphibol látható makroszkoposan is, aprók, de fénylők. 
Pyrit is bőven járja át. Csiszolatában néha jó a biotit, az amphibol pusztult. 
Néhány saját quarzszemén kívül, mi össze van szőve orgánosan a környezettel, 
van egy nagyobb gömbölyű quarzszem is, a mi mint kavics-zárvány veszi ki magát. 
Ez a környezetre nézve egészen idegennek látszik. 
Rózsahegy vagy Rózsabányahegy. Rózsabánya oldal Királyrét. Riotit- 
trachyt zöldkő makroszkoposan és mikroszkoposan. Nincs typuskeveredés. Quarz 
ebben határozottabban van, egy nagy hömpölyzárványféle, de kisebb több, úgy 
hogy a Rózsahegy kőzete bxotit-lábradorit-quarz-trachyt. 
Azon a legépebb példányon, melyet Schaparzik hozott 1880-ban és melyre 
reá írta «Biotit-ampkibol-quarztrachyt», a quarz makroszkoposan is jól kivehető. 
Csiszolatban szintén bőven van quarz. Jó a biotit is elég gyakran ; az amphibol a 
legmegtámadottabb. Hypersthen vagy augit nincs. Gránát sincs, s úgy látszik, a 
quarztrachytban a gránát általában nem jelentkezik. 
Rózsahegy (Rosenberg) ENy-i oldaláról. Ebben is látni már kézi nagyítóval 
is quarzot. 
( 213 ) 
