310 
SZABÓ JÓZSEF: 
Ugyanonnét zöldkő. Biotit makroszkoposan jól kivehető. Mivel azonban a 
vasvitriol átjárta az egész kőzetet, sárgás színű minden világos ásvány s fénye- 
vesztett, azért szabad quarz nem látszik. 
Rózsahegy ÉNy-i oldalán zöldkő, melyben sok a pyrit. Fekete ásvány egy 
sem látszik. Quarz sem kivehető. Csiezolatában nincs ép fekete ásvány, csak plagio- 
klász jó és quarzszemek ; aprók néha egyesen, néha több egy csoportban. Egész¬ 
ben véve nagyon arra emlékeztetnek, hogy az eredeti magmába is már mint quarz 
jöttek be s ezek a megmaradott részek, a mi már bázist nem talált. 
A Pogányhegy és a Rózsahegy kőzete tehát biotit-labradorit-quarztrachyt. 
Ebben gránát nincs. Nem lehetetlen, hogy tüzetesebben átkutatva a sóhegyi 
biotittrachytban is fog akadni quarz. 
A pogányhegyiben és rózsahegyiben azonban a quarz kétségtelen. 
A Nagy-Sóhegy biotittrachytja abban is különbözik, hogy ez helyenkint 
már typuskeveredés + amphibol-andesittel; míg a pogányhegyi és rózsahegyi 
sehol sem mutat typuskeveredést. 
Börsönyi bányák. Az érczbányák Börsönyben főleg a Kovácspatak mentén 
vannak a Pogányhegy (Purberg) és a Rózsabányahegy körül, ezen utóbbi a 
Pogányhegytől DNy-ra esik s a Kovácspatak választja el egymástól. A Pogány- 
hegytől É-ra a bányáknak jegyzett házak táján szintén vannak elhagyott bányák, 
melyek egy részét most pinczének használják. 
Végre a Nagy-Sóhegy déli tövénél van az elhagyott Alamizsnabánya. 
G. JLetkés. Koronyi birtokosnál mediterrán kövület egész ládával van. Az 
ö tagján szakadékok vannak, azokban és a felületen találni a kövületeket. 
A leledi hídnál a Medvepatakban gránátok fordulnak elő. 
7. Ipoly-Dali lásd. Biotittrachyt (fekete), Schafarzik csiszolata (1878), 
mit Szobról menve Ipoly-Damásd felé gyűjtött. Igen jó a biotit, az amphibol is, 
noha változásnak indulni kezdettek, mit az amphibol fekete keretet mutat, de bel¬ 
seje ép. A földpát jó. Hypersthen csak gyanítható. Alakja megvan, de anyaga 
változott úgy, hogy biztosan nem mondhatom jelenlétét. 
Fekete, andesites biotit-trachyt- l-amphibol-andesit. Wallenfeld hozta az 
ottani bányájából. Andesites külsejű ; de a biotit olykor még oszlopot képezve is 
megvan makroszkoposan. Két jó csiszolat van. Ezekben a biotit szintén igen jól 
kivehető, az amphibol is, de alárendelten jelentkezik már a hypersthen jól kivehe- 
tőleg. Az egyikben egy quarztartalmú közetzárvány. 
A másik csiszolatban csakúgy megvannak a karcsú hypersthenek, de itt is 
csak kezdete van a typuskeveredésnek. 
Van mástól is (Hofbauer) fekete biotittrachyt kőzetem Ipoly-Damásdról, 
mit a bátonyi kőzet pótlására használ Pestmegye. 
Ez is biotittrachyt ugyan, de haladottabb typuskeveredéssel. Itt a hypersthen 
nagyobb és gyakoribb, a biotit pusztult, makroszkoposan is bronzszínű pikkelynek 
látszik, de hexagonban. Egy gránátszem is van. Azonban itt már túlnyomó az 
amphibol-andesit. Érdekes átmenet. 
Ritkás, elég épnek kinéző sárgás-szürke kőzet. Nagy biotitok, erős fénynyel. 
A csiszolatban is igen jó a biotit, jó az amphibol; hypersthen csak fellépő félben, 
( 214 ) 
