GEOLÓGIAI ADATOK. 
311 
Ez a Gallahegy farkáról van, az országúton Letkés felé. 
Maga a Gallatető szintén biotit-trachyt, de a melyben a fekete ásványok 
szintén pusztulva vannak. Hyperstlien nincs. 
A Nagy-Kerekhegy az ipoly-damásdi határban a Zuvár hegy lesz. Ennek 
tövében a DNy-i oldalon a térképen a kőbánya jelezve van (1 : 25000). A fekete 
andesites kőzet, de látható biotittal innét való. Wallenfeld-ó éppen úgy, mint 
HoFBAUER-é ; ugyanez a Mayer fekete biotittrachytja is. 
Ezen hegy tehát a pálhegyi fekete tracliytnak folytatása. Ezek mind a 
lepenczvölgyi viszonyok. 
Nagy-Kerekhegy tracliyt-konglomerát zárványa. Amphibol-andesit, a mely¬ 
ben makroszkoposan nem látszik biotit. Az amphibol fekete keretben van, de nem 
sok és nem nagy. A hypersthen nagyságra felülmúlja. Egészben véve ez több, 
mint az amphibol, de szintén nem valami nagyon szapora. Földpát a legtöbb, de 
alapanyag is bőven van. 
8. Szob. Szobon egészen azon fekete andesites typuskeveredés van az 
amphibol-andesit és biotit-trachyt között pyrit tartalommal, mint Yisegrádon a 
Lepenczvölgy elején. Ez Szobon a Malompatakban van, annak bal oldalán a Pál- 
hegy mellett, attól É-ra. Andesites külsejű. Bányát kezdett benne Mayer egykor, 
de csakhamar abban hagyta. 
Ebben is találtam még gránátszemet is. 
Hasonló a kőzet a Ságlihegytől ÉNy-ra, mi ott a szántóföldön üti ki magát. 
Hypersthen nyomát itt is lelhetni. E tájon aztán van átmenet olyanba, hol a biotit 
és amphibol valamivel még épebbek, de hypersthen nincs. Ilyen azon kőzet is, 
mely szemközt fordul elő a Pálhegygyel. 
Szob , Kerekhegy É oldalán a nulliporamészben mint zárvány biotit-trachyt 
van. A trachytzárvány hosszúkás ugyan, de elég gömbölyűre van kopva; az mint 
hömpöly jött bele, tehát öregebb, mint a lithothamniummész. Ez nevezetesen a 
keleti fehérkő-bányában (LuczENBACHER-é) van, de ott biotit magában is található 
fényes hexagonokban a mészkőben. 
A községi fehérkőbányában kivehető, hogy a rétegek a helység felé dűlnek, 
a padok 3—6 decimeter vastagok. Osztriga sok, kőmag is sok. Lithothamnium is 
gyakori. 
A Malomárokban a mediterrán fensík alján homokkő van s abban a medi¬ 
terrán kövületek (pecten stb.), de biotit-trachytzárvány is, így Dutka Pál telkén. 
Szob Pálhegytől É-ra. Fekete biotit-gránát trachytkis kúpot képez, melynek 
tövében tályag (mediterrán?), melyben Wimmer úr közlése szerint kutatási tárnát 
vájtak s találtak is kőszenet, de csak 2,5 láb vastag rétegben, azért abba hagyták. 
Innen való a fekete biotit-trachyt. 
A biotit-trachyt és az amphibol-andesit typuskeveredésénél valóban érdeke¬ 
sen lehet az átmenetet látni az arányra nézve azon trachytokban, melyek a Ságh- 
liegytől DNy-ra a Malompatak bal partjára esnek, a Pálhegy és a Sághhegy közé. 
Az egyik példány biotit-gránát-trachyt, de nem hypersthen nélkül, csakhogy 
ennek finom tűi többnyire pusztulásnak indultak. 
Egy másik példány andesites külsejű biotit-trachyt, de hypersthen már 
kezd fellépni. 
( 215 ) 
