312 
SZABÓ JÓZSEF : 
Biotit-gránát-tracliyt. Veres trachyt két nagy gránátszemmel. A biotit és 
ampkibol végképpen elpusztultak. A mikroszkóp csak pontozva mutatja alakjaikat. 
Biotit-gránát-trackyt a Pálhegyről. Fekete andesites, de liypersthen némely 
példányban jól kivehető. 
Egy másik példány biotit-tracliyt ugyan, de oly sok és oly nagy már a 
hypersthen, hogy amphibol-andesitnek is mondhatni. A hypersthen igen ép, az 
amphibol pusztultabb, de nem annyira, mint a biotit, de azért felismerhető anyagú 
ezek közt is van. Szob Nagy-Kerekhegy DNy tövében. Mayér volt kis bányája. 
A sághhegyi kőzet biotit-amphibol-labradorit-gránáttrachyt. A gránát elég 
gyakran fedezhető fel, rendesen apró szemekben, de néha jó borsónyi szemek is 
találhatók. Az egyik kőzetpéldány, mihez hasonló több is van, sajátságos sötét¬ 
szürke foltokat mutat. Ezen példány csiszolatán látható, hogy a fekete ásványok 
el vannak pusztulva, csak néha a középen ép még kissé az amphibol és a biotit, 
de rendesen fekete pontos körvonalát látjuk csak. Gránát teljesen ép s az makro- 
szkoposan is feltűnik. A sötétszürke foltok mintha a földpátok elváltozott állapo¬ 
tára vonatkoznának. Apró hypersthen tű sok van. Ezek épek. 
A sághhegyi trachyt"" világos szürke szinti a hegy egész felső részében, a mint 
azonban mélyebbre hatolnak a fejtéssel, kékes szürke színű is mutatkozik, egészen 
hasonló a Csodi hegyihez Bogdánban, hol azonban ezen kékes szürke féleséget 
hamarább kapták meg. A repedés határán oxydáczió következtében barnás 
szürkévé változik a szín, mi arra enged következtetni, hogy a kékes szürke színt a 
finom osztató vasdisulfid idézi elő. 
A szobi-sághliegyi kőzet typuskeveredés. Benne állandóan kezd fellépni a 
hypersthen, és pedig a biotit és amphibol anyagának disszocziácziója és új asszocziá- 
cziója következtében. Ezek a parányi hypersthenek gyakran az egyedül ép ásványok 
az ásványtársaságban, a gyér gránátot kivéve, mi mindig kifogástalan. A földpát is 
elég jó, de mindig zavaros. Egy csiszolaton világosan észlelhető, hogy a fekete 
pontokkal homályosan kerített amphibol területén kivehető orientáczióval a 
főtengely szerint apró, de ép hypersthenek képződtek ki, mintha az amphibol meg¬ 
olvadása után abból a konczentrálódott Mg szerint a nehezebben olvadó Mg-dúsabb 
hypersthen állott volna elő. 
A hullámzás a biotit és amphibol anyagának épségében felette nagy, de soha 
nem ép ezen két ásvány és minden csiszolatban megvan a keletkező hypersthen 
embriója. A mintagyiijteményben (Fuess) Szobról is, Mária-Nosztráról is van 
példány, és a mi a diagnózisban említve van «Angit mikroskopisch», az hypersthen. 
Ki lehet különösen a szobi csiszolatban venni a hypersthen dikroizmusát, nem 
kevésbbé, mint az extinkczióját. 
Megnéztem aztán a bogdáni Csodi-hegyit. Abban is megvan a hypersthen, de 
kevésbbé jól megtartva. Ezen hypersthen is elváltozik néha és akkor csak romjá¬ 
ban ismer rá az ember, ha az egészséges állapotától kezdve pusztulásáig minden 
fázisban ismeri. Olykor a karcsú hypersthen-oszlopból csak még kis folt ép; 
akkor ezen folt mutatja a dichroizmust és az extinkcziót a szabály szerint. 
Az apátkutiban nem ismertem fel a hypersthent. Itt a biotit és az amphibol 
: V. ö. dr. Szádeczky Gyula dolgozatát: «A szobi Sághhegy andesitjáról és 
kőzetzárványairóli), Földtani Közlöny, a folyó (XXV.) évf. 161—174. 1. 
( 216 ) 
