GEOLÓGIAI ADATOK. 
313 
teljesen elpusztult, de olyan apró tűk, melyek hypersthenek lehettek, vannak, 
hanem szintén csak fekete pontokból állanak. Itt is valószínű, hogy az amphibol- 
andesit aláaknázta biotittrackyt a typuskeveredésnek nyomával szintén bír. 
Az ilyen átváltozása az amphibol és biotit anyagának hypersthenné nem 
ugyanazon eset, mint mikor a kétféle kőzet lávája keveredik és egyszerre nagy 
hypersthenek lépnek fel. Ez csak rokon vele és jelenti az ampkibol-andesit közel¬ 
ségét, mint okozóét. 
Lepenczvölgy és az Ordögmalom határozottan ilyen kétféle lávakeveredés¬ 
ről tanúskodnak. 
Azonban mégis lehet, hogy ez is csak egyszerű typuskeveredés, mert 
M.-Nosztrán apró szemű feltűnő sűrű amphibol-andesit csakugyan van. A magmá¬ 
ban a hypersthen az <3 hasadásai szerint szét is foszolhat vékony tűkre. A ságh- 
hegyi egyik példányban csakugyan találtam egy nagyobb hypersthen részét is, de 
csak terminállapok nélkül, ez tehát nem itt keletkezett. 
Sághhegy tetején, különösen annak EK oldalán Mária-Nosztra felé igen 
mállott a kőzet, színe barna, mállása helyenkint gömbhéjjas, a melyekben belül 
mint mag az épebb darab tovább marad meg. 
Ez a gömbhéjjas mállás azonban koránt sem oly fejlődött, mint a lepencz- 
völgyi fekete biotittrachytnál. 
Sághhegyi kőzetzárványok és ásványok: 
a) Sághhegy, m.-nosztrai oldal, Káptalanbánya. Chabasit az űrben. Víztiszta, 
rhomboeder. 
b) Más példányban felette érdekes zárvány. Gránátok, melyek mintha 
agyagpalába volnának burkolva. Némely gránáton a kristályalak kivehető, más 
törve van, és az egyenetlen töréslap sötétpiros. Az egész zárvány csak vagy 2 cm 
hosszú és 1,5 cm széles. 
c) Nagy amphibol, de több kristálycsoportba nőve zárványt képez. 1 cm 
hosszú, 0,8 cm széles. Ez elég sokszor. 
d) Agyagpala mint zárvány a biotittrachytban, 4 cm hosszú, 0,7 cm 
vastag. Ez azonban nem látszik valódi agyagpalának lenni, mert három rétegből 
áll, alul-felül agyagpalaféle feketés iszapnemű anyag, középen durva quarzhomok- 
ból álló rétegecske. A fekete szín lehet, hogy a láva heve által idéztetett elő 
valami fiatalabb homokkődarab bezárása alkalmával, melyben a durvább rétegek¬ 
kel a finomak váltakoztak. Lehet, hogy olyanféle sötét szürkés keményre és 
palásra égetett oligoczén tályag, minő Bogdánban a Csodi-hegy Ny oldalán az 
ottani biotittrachyt érintkezésénél az árkokban nagy mennyiségben látható. 
e) Más példányban agyagpalaféle ugyan, de az piros gránátot tartalmaz. De 
a világos kőzet magában is tartalmaz gránátokat. 
f) Valami kőzetzárvány, melyben biotit és földpáton kívül mintha quarz is 
volna. Nem-e valami i-égibb biotit-quarztracliyt? 
g) Schafaezik gyűjtése (1877.). Quarzitos zárvány, talán homokkő, minek 
szemei a lávában kissé összetapadtak és üvegesekké váltak. 
h) Sághhegytől Ny-ra a biotittrachytban valami kőzetzárvány; nem-e 
quarztracliyt ? 
i ) Luczenbacher második bányájából. Mállott barnás trachytban valami 
biotitos kőzetzárvány. Emlékeztet az előbbire. 
( 217 ) 
