314 
SZABÓ JÓZSEF : 
kJ Fekete biotittrachyt, bizonyosan typuskeverék +amphibol-andesit, igen 
fényes csillámpala-zárványnyal, mi azonban a fekete kőzeten csak fénye által 
válik ki. 
I) Ságbhegyi kőzetpéldányban agyagpala mint zárvány, 25 cm hosszú. 
rn) Kőzetzárvány többféle, ásványzárvány csak kettő s ez amphibol, mely¬ 
ből 8,0 cm hosszú példányt is gyűjtöttem. Ezen nagy amphibolokról nevezetes,, 
hogy terminállapjuk nincs, hogy a trachyttól élesen elválnak, hogy anyaguk ép. 
A szín egészben fekete, a csiszolatban veresbarna. A hasadásirányok igen jól látsza¬ 
nak. Nevezetes, hogy míg a kőzet asszocziáczióját képező amphibolok elpusztultak, 
ezen nagy amphibol mindig ép. Legtöbbször egy kristályból áll, de olykor több 
egyén hosszas kristályainak aggregátja, mintha valami amphibolitból került volna 
a trachytlávába. 
n) A másik talán dichroit, legalább reá nézve több színt szépen mutat, 
helyesebben valami kőzet, melyben dichroit is van. A kékes szín bizonyos irány¬ 
ban feltűnően szép. Ezen dichroitos ásvány jól hasad. Kívüle két szép fekete s 
igen fénylő oktaéderes ásvány van, mely magnetit lehet. 
Utólagos képződésü ásványok a sághhegyi trachyiban: 
o) Egy űrben, melyet valami sárgás kéreg von be, mi nem pezseg, ezen a 
kérgen fekete fénylő ásvány van, mint legutolsó képződmény kiképződve. Nem-e 
valami Mn-ásvány? 
p) Egy vasdús mállott trachyt belsejében a nosztrai felső bánya táján. 
amethyst mandolanagyságban mint ürtöltelék. Ilyen a szobi oldalon is fordult elő 
újabban. Hegedűs, a felügyelő, mutatott is nekem morzsalékot. Más példányon a 
sugaras quarzkristályok alul kissé ibolyaszínűek, de a végükön sárgásak. Az űrt azon¬ 
ban nem maguk töltik ki, hanem valami fehér anyag, mi savval nem pezseg, ez 
azonban üvegfényű víztiszta anyaggal függ össze, mi szintén részt vesz az üreg¬ 
kitöltésben. Ez chabasit. 
(]) Chabasit a leggyakrabbi. Nemcsak a hegy külseje felé, de a bánya 
mélyebb fejtéseiben is találni mint ürtölteléket. A mélyben előforduló és a felső nem 
különböznek az alakva nézve. 
0. ]}fária-Kosztra. Itt is érdekesen követhetni a typuskeveredést. 
A Gallatető, sőt még lejebb a nyereg .biotittrachyt, ámbár pusztulva, de hyper- 
sthen nem látszik. 
Ellenben lenn, Mária-Nosztráról a Gallahegy felé a patakban felüti magát 
egy egészen andesites kőzet. Ez amphibol-andesit, melyben a hypersthen sok és 
ép, az amphibol gyakran pusztult, de azért ép is találkozik. Biotit-rom szintén 
gyanítható a csiszolatban; makroszkoposan jól kivehető, de bronzos színnel, 
hanem határozott hexagonnal. 
Valamint maga a Sághhegy biotittrachytja is typuskeveredés, de csak 
kezdődő, úgy a kishegyi trachyt mindjárt keletre a Sághhegytől hasonlóképpen 
oly biotit-gránáttrachyt, melyben a hypersthen jól fellép, jobban, mint a ságh- 
hegyiben. Mellette oly ritkás küllemet vesz fel, mint rendesen az amphibol-andesit. 
Biotit makroszkoposan jó és elég sok. A mikroszkóp alatt szépen mutatja a 
ooP metszetben a teljes absorpcziót, mellette olyan görbülést, mint a biotit a grá¬ 
nitoknál gyakran mutat. Olykor gránát is van jelen. 
218 ) 
