GEOLÓGIAI ADATOK. 
319 
15. A veröcze-szokolyai medencze. Mészkő a Borbélyhegy tisz¬ 
tásán fordul elő s onnét tart le Magyarkútig. Ez képezi a menilitpala tetejét. 
Fediije helyenkint nyirok. Néhol az árokban szálban látni 1 méter vastagon is. 
Sósavval pezseg. 
A menilitpala azonban váltakozva fordul elő részint mészpalával, részint 
trachyttufával. A Hosszúárok ENy-i végében lefelé csupa menilitpala, fölötte 
mész, de átkovásodva, menilitesedve. Ez így tart le az alsó Magyarkútig. 
A verőczei menilitből van vékony csiszolatom is. Az a keresztezett nikolok 
között sötét, de tele van világos színjátszó szemecskékkel, tehát trachyttufa- 
keverék, melyet opálanyag jár át. Számos tajtkőféle finom rostos részlet is 
kivehető, mi szintén izotrop. Vannak fekete magnetitszemek is benne. Diatomák 
határozottan nem tűntek fel. 
A mésztufa és a menüit a vulkáni utóhatás eredménye szokott lenni. Itt is 
részint hévforrások, részint apró geizirok lehettek. Amazok a mészanyagot juttat¬ 
ták fel, a geizir az opálanyagot. E lerakódások több oknál fogva alsó pliocen- 
koruaknak tarthatók. 
16. Verőcze. Borbélyhegyi kőbánya. A biotittrachyt sedimentjében 
előfordul quarzkavics, anomiahomokkő, mészkő-darabkák (réti mész a Naszálból) 
és fekete agyagpala. Egy darab biotittrachythömpöly is van ezen bányából. 
Anyaga egészen ép, középen mogyorónagyságú mészkő van mint zárvány, melyet 
a biotittrachyt-láva vett magába. Találtam néhány darabban gránátot is, úgy hogy 
a Borbélyhegy kőzete a biotit-gránáttrachyt sedimentje. Minthogy azonban alóla 
több helyen feltör a fiatalabb amphibol-andesit, ennek tuskói is láthatók, a mint 
a hegyhez közeledünk, több helyen. 
17. Nóf/rád , Várhegy. Biotit-andesin-quarztrachyt előfordul Nógrá- 
don a Várhegyen és attól DNy-ra egy kis dombon, a Kalváriahegyen. A biotit 
megvan olykor egész oszlopokban, a quarz igen fénylő és elég sok. Van amphi- 
bol is. 
A kőzet domitos módosulatban van. Színe világos szürke, fehér vagy sárgás 
és ritkás. 
A Várhegy DDNy-i oldalán a szirt igen meredek. 
18. Vácz. Pontusi korúnak vehető a váczi (kecskéshegyi) barnaszéntelep 
s, melyből Tapints helveticus csontot kaptam az utolsó mívelőtől (PAJEBL-től) *. 
A verőcze-katalini országúton, a völgy baloldalán volt ez a barnaszén-bánya. 
Feketés hányások még most is tanúskodnak az egykori bányák helyéről. A szép 
csontot, melyet meghatározás végett Bécsbe küldöttem, nem kaptam többé vissza, 
csupán csak a fenti meghatározás eredményét. 
* Az ötvenes évek végén. 
( 223 ) 
