340 
HOLLÓS LÁSZLÓ : 
magvai 16 példány. E növény vidékünkön igen közönséges az apró álló 
vizekben. 
Egy fészkes virágú növény magva. 
Ugyan-e tőzegben találtam még egy bogár lábtöredékét és egy rovar¬ 
szárny töredékét is; az első Bíró Lajos volt kecskeméti tanár úr szerint 
czomb, melyen a Donaciák jellemző, bunkós megvastagodása szembetűnően 
látható. 
Kotzó mérnök úr, ki a városi körkemenczeknél ásott kutat, ott 
6—7 m-nyi mélységben mintegy 1 m-nyi vastag turfarétegre akadt. Ebben 
a turfában vékony lemezekre való hasogatás közben sok bogárszárnyfedőt 
találtam, melyeknek meghatározását szintén a jelenleg Guinea felé 
vitorlázó Bíró Lajos barátom vegezte. Az általam figyelmesen átvizsgált és 
iszapolt mintegy fejkosárnyi turfában nem találhattam magvakat, csak is 
a már említett mintegy 30 darab bogárszárnyfedő fordult elő benne. Ezekre 
vonatkozólag Bíró Lajos ur a következőket írja: ((Legtöbb benne a Donacia 
consimilis Schrk. ( = discolor Hoppé), chrysomelida-családbeli bogár 
maradványa. E bogár ma is gyakori mocsáros helyeken, nádon, gyékényen 
es egyéb vizi növényeken. Kecskemét környékéről én csak a Szikra- es alpári 
retek mocsaraiból ismerem, hol egyenként, nem nagy számban találtam^ 
De nagy mennyiségben is leltem a Rákospatak mellett elterülő vizes réte¬ 
ken s Zemplenmegyeben Paczinnál a Bodrogköz nádasaiban. Az elő bogár 
igen változó szinti, háta bronzszinü, zöldes, világosabb vagy sötétebb kék, 
néha kissé aranyosan futtatva; színének ez a változósága feltűnik az ásatag 
példányok maradványain is». 
«A másik maradvány egy carabida, Anchomenus (Agonum) vagy az 
újabb nomenclatura szerint Platynus viduus Panz var. moestus Drt. két¬ 
ségtelenül fölismert maradványa. E faj szintén el most is Kecskemétem 
A törzsalak (P. viduus) inkább a dombos vidéken el, de legtöbb helyen 
leszáll az Alföldre is; a var. moestus megfordítva, inkább az Alföld lakója, 
de beterjed a dombos hegyes vidékbe is. Tehát egyik sem egyik vagy másik 
vidék kizárólagos sajátjai). 
«Egy harmadik felismerhető bogártöredék a tenebrionidák köze 
tartozó Oputrum sabulosum L., mely Európaszerte, a magasabb hegyvi¬ 
déktől az Alföldig, mindenütt közönséges bogárfaj; így Kecskeméten is 
egyike a legközöiisegesebb alakoknak)). 
Az említett magvakat az egymás mellett eszközölt öt fúrásból gyűj¬ 
tött anyagnak mindegyikében találtam. A turfában előforduló növények 
közül a Chara, Potamogeton és Ranunculus paucistamineus sekélyes vizek¬ 
ben élnek; Cár ex distans és Chenopodium rubrum mocsarak szélein, isza¬ 
pos helyeken nőnek. A gőzmalom udvarán 203 m mélységig tiz olyan 
réteg fordult elő, melyekben számos vizi csiga és kagyló héja található. 
E retegek közül háromban turfa is volt; 200 m melységben pedig lignit 
( 228 ) 
