344 
Traxler László 
az oligoczénkorú foraminiferákkal való együtt előfordulása, nevezetesen 
a fúrólyuk különböző mélységeiben, szerény véleményem szerint arra mutat, 
hogy itt is a «Flussverlandung» egyik példájával van dolgunk. Igaz azon¬ 
ban, hogy újabban ennek valószínűségét nagyon megingatja azon körül¬ 
mény, hogy dr. Franzenau ur a furópróbákat részben már iszapolva kapta, 
a magvak tehát ez alkalommal is kerülhettek az anyagba és végre a 
fővárosunkban jelenleg épülő és építendő hidak érdekében végrehajtott 
talajfurások kétségtelenné tették azt, hogy a Duna bal partján oligoczén¬ 
korú rétegek feküsznek. 
ADALÉK AZ ÁSVÁNYVIZEK ÖSSZETÉTELÉNEK 
MEGVÁLTOZÁSÁHOZ. 
Dr. Traxler László- tói. 
Molnár János 1860-ban a szolyvai ásványvizet elemez ven, ebben 
a szabad szénsav mennyiségét literenkint 2558 cm 3 -ben állapította meg.* 
A víz közönséges levegőnyomáson és a szolyvai ásványvízforrás hőmérsék¬ 
letén ezen mennyiségnek legfeljebb felét lévén kepes oldva tartani, az ily 
sok szabad szénsavat tartalmazó víz felszínre jutásának okvetlenül igen heves 
gázfejlődes közt kellett történnie.** Annál inkább meglepett tehát, midőn 
a múlt év őszen ott jártam, hogy a szolyvai forrás vizének felszíne csaknem 
egészen nyugodt, egy-egy gázbuborek csak itt-ott zavarja meg. E jelenség 
azt látszik bizonyítani, hogy az 1860 óta eltelt 33 év alatt a víz szénsavtar¬ 
talma jelentékenyen megfogyatkozott. Ilyen változással szemben joggal kér¬ 
dezhetjük, nem változtak-e meg azóta ezen ásványvíz egyeb alkotórészei is ? 
Érdeklődni kezdtem ezen ásványvíz múltja iránt, és felkutattam 
mindazt, a mi arról az irodalomban található. Az összegyűlt adatokból sike¬ 
rült változásairól eléggé teljes képet alkotnom. A már Mátyás király ideje 
óta ismert szolyvai ásványvíz a múlt század végen alkális-vasas savanyú- 
vízből hirtelen földes-sós, azután, alkális-sós majd tisztán alkálissá változott, 
végül szénsavtartalma a legutóbbi időben jelentékenyen megfogyatkozott. 
Az átváltozások bebizonyítása végett szükségesnek tartom a következő 
tényékét felsorolni. A mint fentebb említettem, a szolyvai víz legutóbbi 
elemzése 1860-ból Molnár jÁNos-tól való. Ennek eredmenye volt :*** 
* A szolyvai, hársfaiul és ploszkói ásványvizek vegybontása. — Természettudo¬ 
mányi Társulat Közlönye 1860. 76—94 1. 
** A sok szabad szénsav származhat kísérleti hibából is. — Szeri;. 
*** Az i. h. 
( 232 ) 
