ADALÉK AZ ÁSVÁNYVIZEK ÖSSZETÉTELÉNEK MEGVÁLTOZÁSÁHOZ. 
347 
lassú fokozatokban alkális-sós, majd tiszta alkális savanyúvízzé, és nagy 
valószínűséggel következtethetjük, hogy ezen idő alatt szabad szénsav 
tartalma az 1860-akinak állandóan megfelelő, vagyis a mostaninak leg¬ 
alább is kétszerese volt. 
De hogy nem csak ily lassú átalakulások történtek itt, érdekesen 
megvilágítja egy 1795-iki feljegyzés. Ezen évből ugyanis Sebeök Sándor 
írja:* «hol ezen víz íoly, annak bizonyságául hogy vasat foglal magába, 
nagy mennyiségű vasrozsdát rak le, azon kívül csatornája szeleit, s az 
útjába levő köveket csípős, égető égvényes sóval, mely igen hasonlít Magyar- 
ország egyes vidékéin a földből kiszivárgó sziksóhoz, behéjázza.» íme itt 
ismét megjelenik a nátrium hydrocarbonát, amely 1803-ban a vízből 
teljesen hiányzott, es feltűnő a vastartalom, melynek a három elemzésben 
csak igen alárendelt szerepe van. Jóllehet Sebeök nem volt hivatásszerű 
chemikus, mégis hivatkozom reá, mert oly megfigyeléseket tett, ** amelyek 
megbizhatók, es amelyekre a chemikus ép úgy építhet, mint saját kísérle¬ 
teire. Ugyan ezen alapon említem fel mellesleg, hogy ezen forrás 1463-ban 
és 1709-ben is tartalmazott szabad szénsavat. Aligha megyek túl a meg¬ 
engedett határon, ha ezen adatokat is egy sorba állítom az eddig felsorolt 
/ 
tényékké!. Úgy tartom ugyanis, hogy midőn a leleszi konvent kiküldöttei 
Mátyás király parancsára itt jártak, *** vagy midőn II. Rákóczy Ferencz 
1763-ban itt egy napig várakozott a «Grande Generale de Pologne» meg¬ 
érkeztére,! és a vizet megizlelvén, ezt «acidulusnak» találták, ugyanazt 
müveitek, amit maga Remigius FRESENiusft is szokott művelni, midőn 
valamely ásványvíz szensavtartalmáról akart meggyőződni. Idezem az ő 
szavait: «Auf freie Kohlensáurew — t. i. ásványvizekben -—- «braucht mán 
in dér Regei kaum zu prüfen, weil sich ihre Anwesenheit schon aus dem 
Augenschein ergibt.» fff 
Ha tehát a leleszi konvent kiküldöttei és II. Rákóczy Ferencz a vizet 
savanyúnak találták, a szolyvai ásványvíz négyszázados átalakulásait a 
következőkbe foglalhatom össze: A szolyvai ásványvíz Mátyás király ideje 
óta állandóan mint savanyuvíz volt ismeretes, a múlt század végén alkalis- 
vasas savanyuvízből földes-sóssá, majd alkalis-sóssá, végül ismét tiszta 
alkális savanyúvízzé alakult, es a legutóbbi időben szabad szénsav tartalma 
legalább is felenyire csappant. 
* Tognio az i. h. 
** Leírta igen értelmesen a paszikai, hársfaival, szolyvai, szolocsinai és liolu- 
binai savanyúvizforrásokat. — L. Tognio az i. h. 
*** Lehóczky T. : Beregmegye monograpliiája. — Munkács 1883. 
f U. o. és Rákóczy Tár. I. 185 1. 
ff Igaz, hogy a chemikus nem csak Ízlelésből, hanem a gáz eltávozás körül¬ 
ményéből is következtessen. 
fff Anleitung zűr qualitativen chemiscken Analyse. — Braunschweig 186?. 
(235) 
