ISMERTETÉSEK. 
359 
vannak közbe rétegezve, elkülönítvén a rétegeket különböző productiv horizon¬ 
tokba. 
Algériában az alsó tertiárben fordul elő az olaj; az egyptomi olaj pedig 
mioczén rétegekből fakad. 
Az indiai félszigeten a petróleum úgy látszik ismeretlen ; de a Himalaya 
liegylánczolat oldalának hosszában sok helyen előfordul, és hasonlóképen alsó 
Birmában is, rendesen az alsó tertiár rétegekben. Felső Birmában és Japánban 
az olajat tartalmazó kőzetek valószinűleg ifjabb tertiárbeliek. Mindezen területe¬ 
ken a rétegek nagyon meg vannak zavarva és ugyan ez áll a kái'páti nagy 
területre nézve is; gyakori az, hogy a legproductivebb regiók az auticlinale 
vonalak hosszában vannak. Űj-Zeelandban az olaj a kréta és tertiár rétegekben 
fordul elő. 
A petróleum és gáz majdnem általánosan sós vízzel társulva fordul elő. 
Ez egészen vagy részben azon állati anyag elbomlásából jöhet, mely az eredetileg 
a kőzetekben jelenlévő tengeri víz maradványaival együtt a hydrocarbonátokat 
termelte ; a kősó gyakori előfordulása petróleumot tartalmazó területek szomszéd¬ 
ságában szintén figyelemre méltó. 
Összefoglalás. Úgy látszik, hogy a fő pontok, melyeket a petróleum és gáz 
előfordulásának geológiai föltételeit illetőleg tekintetbe veszünk, a következők: 
1. Ezek a silurtól fölfelé minden geológiai korú kőzetekben előfordulnak; 
a legproductivebb területek Eszak-Amerikában palaeozoikusak és mioczén- 
koiuak a Kaukázusban. 
9. A vulkáni működéssel semmiféle összefüggés nincs. 
3. A hol nagy mennyiségű olaj van, a legproductivebb területek aránylag 
keveset vannak zavarva. Olaj gyakrabban fordul elő, de csekélyebb bőségben, ha 
a rétegek nagyon meg vannak zavarva, de ekkor gáz ritkán találtatik. 
4-. Egy productiv olaj- vagy gázterületre nézve a főkellékek egy porosus 
reservoir (homokkő vagy mészkő) és egy áthatlan takaró. 
5. Mind a viszonylag nem zavart, mind az igen megzavart területeken egy 
anticlinale kedvező az olaj és gáz felhalmozódására a boltivek tetején. 
6. Sós víz majdnem általános kísérője az olaj- és gáznak. 
Kövesligethy Rado : A spontán talajmozgás egy lehetséges okáról 
(Földrajzi Közlemények. 1893. XXI. k. 307. 1.) 
A Föld alakját meghatározó legfontosabb erők egyike a nehézségi erő. Ennek 
változásai a Föld egyensúlyában, változásokat hoznak létre, minek kifejezését a 
spontán talajmozgásokban láthatjuk. -Jelentkeznek ezek tömegáttételekben, minek 
nyomát a függő ón elhajlásában, a sarkmagasság változásában lelhetjük fel. Újabb 
időben az utóbbi irányban tett kísérletek Berlinre vonatkozólag közel egyévi 
periódust állapítottak meg. A változás amplitúdója V2. Radatt kimutatta, hogy ha 
a Föld főtehetetlenségi tengelye változik, ez a változás sokszorozódva mutatkozik 
a forgási tengely változásaiban s így nem szükséges oly nagy tömegáthelyezéseket 
feltételeznünk, mint azt régebben tették. 
Szerző Förster, a berlini csillagvizsgáló igazgatója által figyelmeztetve, 
bizonyos a meridiánkört tartó oszlopokon észlelhető mozgásokat csillagászati úton 
( 247 ) 
