360 
ISMERTETÉSEK. 
iparkodik megfejteni. Okul a Nap felületén fellépő s tényleg megfigyelhető tömeg¬ 
áthelyezéseket veszi fel, melyeknek hatása a Nap vonzásának változásaiban nyil¬ 
vánul. Ezek bizonyos periódusokkal birnak és pedig egy periódussal, mely a nap¬ 
felületi egyenetlenségek és egygyel, mely az egész naptevékenységek periódusával 
bír. Hozzájárul ehhez a Nap tengelyforgásának az anyaga is. 
Szerző két napfoltra vonatkozólag meg is állapította a Föld súlypontjának 
a pályájából való kitérését. 
Eredményei a következők: vannak változások, melyek periódusa egy év, 
van változás, mely a Nap tengelyforgásának (26 nap) és a nap tevékenység lefo¬ 
lyásának (11 év) a periódusával bír.* Végre vannak változások, melyek egyes 
nagyobb napfoltokhoz vagy protuberantiákhoz vannak kötve. Ezek inkább aperio- 
dikus benyomást tesznek. 
Érdekes ezen látszólag oly különálló jelenségek kapcsolata s így például 
érthető a sarkmagasság változásainak egy évi periódusa is. Hisz ez is számos talaj- 
mozgás középértékét fejezi ki. Böckh Hugó. 
Cael Ochsenius : Unsere Kohlén. (Ungarische Montan-Industrie- 
Zeitung. 1894, 11—16. szám.) 
Szerző a kőszén képződésének módját tünteti elénk s az eddigi nézetekkel 
szemben egy új elméletet állít fel. Értekezésének tartalma röviden a következő : 
Valamely helyben álló erdő, ha hirtelen lesz ledöntve és légmentesen bebo¬ 
rítva, legföljebb 5 cm vastag kőszénréteget szolgáltat. Ezen a széntelepen nem 
nőhet azután egy uj erdő, úgy a mint az koraitoknál történik, melyek alul meg- 
kövesülnek, felül pedig tovább nőnek. Azon a helyen, hol az erdő állt, tehát nem 
jöhet létre 20—50 m vastag széntelep. Az uszadékfa a folyamok deltájában nem 
képezhet tiszta széntelepeket, mert az elmerült fatörzseket a homok és iszap egy¬ 
mástól elválasztja. A fák itt egyenkint szenesednek el. A nyílt tengeren elmerült 
fa szétbomlik ; a mély tengeren tett kutatások nem tüntettek eddig oly összefüggő 
szénképződéseket elénk, melyek a mély tengerben képződtek. Tőzegtelepek csak 
gyengébb széntelepeket szolgáltathatnak. A harmadkor előtti időkből való szén- 
telepek nem származnak tőzegtelepekből, mert a harmadkor előtti időből nem 
ismerünk moszatokat és mohokat. 
Egy oly folyó, melynek nagy vízterületén dús növénvzet honol, különböző 
anyagokat visz magával, és pedig : 
finoman eloszlott ásványos és szerves alkotó részeket; nagyobb növényi 
részeket; homokot, törmelléket, kavicsot. 
Tegyük fel, hogy a folyóból egy mellékág indul ki, mely egy tavat táplál, 
s hogy a mellékfolyó elágazásánál annak egész szélességében valami földhát 
foglal helyet s szintúgy a tóból való kifolyásnál is. Nézzük most a folyó műkö¬ 
dését alacsony, közepes és magas vízállásnál. Csak a finoman eloszlott ásványos és 
szerves alkotórészek jutnak a tóba s itt lerakódva bitumenes agyagpalát etc. 
képeznek. Már nagyobb növényi alkotórészek is átlépnek az első zátonyon s a máso¬ 
dik zátonyon megakadnak, itt összegyűlve elmerülnek s tiszta széntelepet alkot- 
* Ez megegyezik a földmágnesség variatióinak a periódusaival. 
(24S) 
