ISMEETETÉSEK. 
361 
uak. Magas vízállásnál görgeteg, homok és kavics jut a tóba, mely a széntelepet 
elborítja. 
A spbárosiderit-tel epek képződését úgy magyarázza, hogy a tó környékén 
elterülő mocsarak és lápokból az időszakos árvizek alkalmával nagyobb mennyi¬ 
ségű vasvegyület jutott a tóba. A vasoxyd a szénrészeket azután szénoxyddá 
alakította át s maga carbonáttá alakult. 
A függélyesen álló fatörzseket úgy magyarázza, hogy egyes növények péld. 
calamitesek, melyek felső részükben sértetlen levegó'kamrákkal bírtak, függélyes 
állásban merültek el. 
Értekezésére, mely sok igen érdekes eszmét tartalmaz, majd még vissza¬ 
térek annál is inkább, mert néhány magyarázatához némi megjegyzés fér. így 
például ahhoz a helyhez, a hol (96. 1.) a «Haff» képződésről szól. Böceh Hugó. 
Jentzsh A.: Übér elén artesischen Braunén in Schneidemühl. (Zeit- 
schrift f. prakt. Geologie. 1893, pag. 347.) 
Szerző a schneidemühli artézi kúttal foglalkozva, a szerencsétlenség okát a 
következőkben véli. A schneidemühli artézi kút agyagos márgán, márgás homo¬ 
kon hatolt keresztül. Ezek laza kőzetek, melyek geologiailag s keletkezésüket 
tekintve összetartoznak s gyakran váltakoznak egymással. A víz már most a 
könnyen szétfolyó márgás homokot és agyagos márgát a cső mellől elmosta s az 
agyagos rétegekből kilépve 8 m vastag durva homokba lépett. A cső felemelése 
által csak az abban felszálló vizet lehetett visszatartani, a cső mellett 
kifolyó víz kitódulása csak akkor szűnt meg, mikor a talaj hesüppedve a víz 
kifolyását itt is megakadályozta. Szerző egy általa felállított új elméletből indul 
ki, mely szerint a németországi alluvium és diluviumban ásott artézi kútak fel¬ 
szálló vize abban leli magyarázatát, hogy a fölöttük elhelyezkedett rétegek sta¬ 
tikus nyomása következtében emelkednék fel a víz s arra a végkövetkeztetésre jut, 
hogy: «minden eléggé kiterjedt, agyag vagy márgától borított, a talajvíznek álta¬ 
lános niveauja alatt levő homokréteg felszálló vizet eredményez. Ez nemcsak 
dombos vidékekre nézve áll, hanem a keleti Poroszország E-i részében levő igen 
lapos vidékekre is ». Ehhez a magyarázathoz azonban némi kétség féi-het, a mint 
Stapff * is következőleg nyilatkozik róla : «Locale Einsenkungen in Folge zufálli- 
ger oder noch nicht ausgeglichener Ueberlastung kommen zwar vor, doch müssen 
wir einen neuerdings ausgesprochenen Einfall ablelinen, wonach die artesischen 
St-römungen durch solche verursacht würden». 
Bizonyos mértékben felszálló vizet egész sík területen is kaphatunk, teljesen 
vízszintes rétegek mellett. Tételezzünk csak fel valami folyót. Az abból elszivárgó 
víz valami vízáthatlan rétegig jut. Ha addig lefúrunk, a víz a csőben egy bizonyos 
fokig fel fog emelkedni. Böckh Hugó. 
* Zeitsckr. f. prakt. Geol. 1893. Sp. 455. 
(249) 
