3C2 
ISMERTETÉSEK. 
A FÖLD ÖSSZES ARANYTERMELÉSE 1894-BEN. 
Preston az Egyesült Államok pénzverdéjének igazgatója az egész föld kerek¬ 
ségén 1894-ben bányászott arany értékét 170.000.000 dollárra becsüli. Az Egye¬ 
sült Államokban 1893-ban 35.955.000 dollár értékű aranyat termeltek; a reá 
következő évben pedig legalább 7.000.000 dollárral többet. Ezen termelési többlet¬ 
hez járult California 1.750.000, Colorado 3.750.000. Montana 1.000.000 és Idalio 
600.000 dollárral. Dél-Afrikában 10.000.000 és Ausztráliában 3.000.000 dollárral 
termeltek volna többet. Ezek szerint az összes termelés 177.000.000 dollárt tenne , 
minthogy azonban Chinában, Koreában és még más országokban az aranybányá¬ 
szat kedvezőtlenebb eredményt adhatott, ez okból Preston az 1894. évi összes 
aranytermelést 170.000.000 dollárban állapította meg. M. d. k. k. G. G. W. 
SÓBÁNYI Gyula : A hegyek természetes lejtőinek keletkezése. (Term. 
Tud. Közlöny 1892. évf. 197 1.) 
A czím többet igér, mint a mennyit kapunk, mert értekező csak az erosió 
lejtőiről szól, nem terjeszked ® ki a tektonikai és vulkáni lejtőkre. 
Helyes megfigyeléssel osztályozza ezeket a lejtőket eredetük szerint, vagyis 
természetes rendszert állapít meg, ellentétben a hajlásszögek szerint való «hasz¬ 
nálhatatlan »-nak czímzett mesterséges osztályozással. Meg kell azonban jegyez¬ 
nünk, hogy az utóbbi osztályozás, ha nem is olyan részletességgel, mint szerző 
közli, igenis nagyban alkalmazható, sőt szerző maga is használja. Sőt a két osztá¬ 
lyozás körei nem is vágnak annyira egybe, mert pl. egy omlott lejtő is lehet mere¬ 
dek vagy lankás. 
Általában háromféle lejtöt különböztethetünk meg: omlott, átmeneti és ára¬ 
dásbeli lejtőkot. Ha a folyó alámossa a hegyoldalát s a törmeléket elviszi, kelet¬ 
kezik az omlott lejtő. Helytelenül vélekedik szerző, ha meredekségüket a kőzetek 
keménységétől teszi függővé, mert pl. a puha agyag majdnem függőleges fallal is 
megáll, ha elegendő kohásióval bir vagyis, ha száraz marad. Figyelembe kell venni 
a kőzet fajsulyát is. Ha az omlott lejtő igen magas, törmelékét a folyó nem 
birja elhordani, kitér s keletkezik az átmeneti lejtő. Áradásbeli lejtő alatt 
szerző a folyónak medrét és árterét érti, de téved, ha azt hiszi, hogy az ártér min¬ 
dig a folyó felé lejt. A kis esésű folyók horizontális elmozdulásának egyik oka 
az szokott lenni, hogy medrét magasabbra tölti, mint a környező ártér. Csakis így 
magyarázhatók a tíuviatil képződmények. 
Az értekezés végül ennek a három lejtőnek a combinatióival foglalkozik. 
A hegy általános alakjának körülírásával kezdi. Itt érzi az ember azt a hiányt, a 
mi a tektonikai alakulatok figyelmen kivül hagyásából származik. Az olvasó min¬ 
dig a svájczi molasseban képzelje magát, ha nyomon akarja követni a gondolat¬ 
menetet. A hegyoldalak számának és terjedelmének megállapítását nem igen lehet 
megérteni, míg a kaptatok gerinczeiről igen értelmesen bebizonyítja, hogy azok 
a hegy legrégibb lejtői. Cholnoky Jenő.. 
