366 
IRODALOM. 
A dreissensia nem alakjai közül pedig Horvátországban : 
Dreissensia superfoetata Brus., D. polymorpha Pallas, D. auricularis 
Fuchs, D. Sabbae n. sp. 
Dalmátiában : 
Dreissensia cymbula n. sp. 
Szlavóniában : 
Dreissensia, cucullata n. sp., D. polymorpha Pallas, D. Accurtii n. sp. 
Dr. Franzenau Ágoston. 
(26.) ScmvACKHÖFER F.: Die chemische Zusammensetzung und dér Heiz- 
werth dér in Oesterreich-Ungarn verwendeten Kohlén. 92 S. Wien, 1893. 
A könyv czíme után azt lehetne várni, hogy Ausztria, Magyarország és 
Porosz-Szilézia összes vagy legalább fontosabb ásványszeneinek vizsgálatáról 
szóló terjedelmes munkával van dolgunk, (a könyv boritékán ugyanis a következő 
czím olvasható: Heizwerth dér Kohlén Oesterreich-Ungarns und Preussisch- 
Schlesiens); tényleg azonban csupán szerző laboratóriumában végzett több szén- 
analysis összeállításával találkozunk. A munka 25 oldalán általános áttekintést 
találunk a szenek chemiai sajátságairól, le van írva miképen határozzuk meg a 
fütőképességet és az egyes alkatórészeket, s egy fejezet a praktikus hőkihasználás¬ 
sal foglalkozik. 
Azután táblázatban vannak felsorolva a szerző laboratóriumában végzett 
szénanalysisek eredménye és pedig összesen 33-féle kőszén Alsó-Ausztriáhól, 
Csehországból, Morvaországból, Sziléziából és Magyarországból és 29-féle kőszén 
Porosz-Sziléziából, továbbá 32-féle barnaszén Ausztria-Magyarországból. 
A magyarországi szenek közül csupán a következők vannak megvizsgálva: 
Pécs, Anina-Stájerdorí, Petrozsény, Újfalu. Brennberg, Ajka, Salgó-Tarján, Dorog, 
Tokod, Egeres. Sajnos, hogy a lelethely pontosabb meghatározása ezen szeneknél 
nem ismeretes. K. S. 
(27.) Wolf Th. : Die Goldgruhen von Vöröspatak. (Isis, 1893. Drezda. 
29. lap.) 
Szerző az erdélyi Erczhegységben s különösen Yöröspatakon tett tapasztala¬ 
tairól referál. Elismerően emlékezik meg a vidék természeti szépségeiről. 
B. H. 
(28.) Bolgár Mihály: Veszprém meteorologiai viszonyai és kútvizei. (A ke¬ 
gyes tanitórendiek veszprémi főgymnasiumának Értesítője az 1892—93 
tanévről. Veszprém 1893. 1—54. 1.) 
Veszprémben általában a legtöbb kút rossz vizet szolgáltat. A szerző három, 
vagy négy vízerőmű felállítása által gondolja a veszprémi vízkérdést meg¬ 
oldhatónak. 
A meteorologiai feljegyzéseket és viszonyokat illetőleg az eredeti értekezésre 
kell utalnunk. Loczka József. 
(254) 
