368 
TÁRSULATI ÜGYEK. 
VI. SZAKÜLÉS 1895 DECZEMBER 4-ÉN. 
Elnök: Böckh János. 
Rendes tagságra ajánlja: 
di-. Zimányi Károly m. titkár Böckh Hugó tanárjelöltet Budapesten. 
Előadások: 
1. Dr. Szádeczky Gyula: « Kovácsvágás és Rudabány ácska közti terület geo- 
lóg iái és kőzettavi alkotásáról » értekezett. E területen az eruptív kőzetek E—D 
irányban húzódnak, két vonulatot alkotva. A mediterrán és a szarmatakorú üle¬ 
dékeket az eruptív tufák is kisérik. Az előadó megfigyelései szerint az andesitek - 
nek nem minden tagja a legrégibb, egyesek a legfiatalabb eruptiok termékei. Az 
andesit egy része áttöri a horzsaköves tufákat és brecciákat, míg a mediterrán 
rétegekre az orthoklas-rhyolith breccia rakódik le. Az andesitek kétfélék, u. m. 
pyroxen andesitek és pyroxen-amphibol andesitek, mindkettőnek uralkodó elegy¬ 
része a hvpersthen ; az elsők aprószeműek. csaknem tömörek ; az utóbbiak porphv- 
rosan kivált elegyrészei nagyobbak. Az andesitek többnyire trachytos szövetitek, 
csak a terület szélein, helyenkint, a rhvolith tufák felé üvegesek, de vannak zöld¬ 
köves módosulatok is. Zárványok is vannak az andesitekben és pedig vagy homo¬ 
gének, vagy enallogenek, mint pl. a cordierit-gnájsz. Az orthoklas-rhyolithok por- 
phyrosan kivált ásványai (sanidin, quarz, oligoklas, biotitj nagyobbak, mint az 
andesitek porpbyros ásványai; járulékos elegyrészei közt kevés zircon általánosan 
előfordul. Ritkábbak a plagioklas-rhyolithok quarzczal vagy anélkül. Az eruptív 
kőzetek tufái és brecciái közt az uralkodó az orthoklas-rhyolith-tufa, a melynek 
horzsaköves. lazább és sok quarzot, sanidint tartalmazó köves féleségét külön¬ 
böztetjük meg. 
2. Dr. Franczenau Ágoston : « Palaeontologiai közlemény eh > czím alatt érte¬ 
kezett ; ismertette a moldovai homokkőnek faunáját, a melyben Orbulina- 1, Globi- 
geriná-k és Rotalia- k kőbeleit és a Miliolina megrongált héjait ismerte fel, a 
melyekből azonban a homokkő korát meghatározni nem lehetett. Előadó heves¬ 
megyei agyagokat vizsgált meg, nevezetesen a derecski téglavetőből, a Miklós- 
völgyből és a Csevicze kút völgyéből. Ezen anyag a benne talált foraminiferák 
után ítélve, a Clavulina Szabói rétegekhez tartozik. Ismertetett végül a krassó- 
szörénymegyei mioczén lerakódásokból foraminiferákat és az Ócsa (Pest m.) mel¬ 
letti diluvialis agyaglerakódás faunáját, a melynek nehány ritkább alakját be is 
mutatta, u. m. a Valvata macrostoma Steenb., Bithinia inflata Hansen sp., Pla- 
norbis septemgyratus Ziegl. és P. riparius Westl. 
3. Melczer Gusztáv: «A kis-svábhegyi calcit kristály-geometriai viszo¬ 
nyairól » értekezett és figyelmét különösen az ikerkristályok kiképződés módjára 
terjesztette ki. Ezeken a következő új formákat konstatálta : {16. 0. 16. 1 [ 16 R, 
{5279} VsEVs, (2.10. TI . 7}— 8 /7 R s /2,{5271}3E 7 /s, {63.28.9T_. 11} 
86 /n R 13 /s, (9.2 . TT . 13 .) 7 /i3 R n /7, {2791} —5 R 9 / 5 , {8.25.33.4} 
(256) 
