TÁRSULATI ÜGYEK. 
45- 
intézet «Évi Jelentését 1889-re» és a m. kir. földtani intézet «Évkönyve» YlII-ik 
kötetének 9-ik, és IX-ik kötetének 1-ső és 2-ik füzetét. Mindkét rendbeli kiadvány 
becses adalékokat szolgáltatnak hazánk geológiai ismeretéhez. A «Jelentés» sze¬ 
rint tisztelt tagtársaink, a m. kir. földtani intézet tagjai az 1889 évben 
1853,oi km 2 -nyi területet térképeztek, mihez járul még a bányafőgeolog által föl¬ 
vett 14,38 km 2 . így serényen folyt a munka Krassó-Szörénymegyében, hol T. Roth 
Lajos a Majdán, Lissava és Stájerlak közt elterülő vidéken, Halaváts Gyula Bogsán 
környékén, dr. Schafarzik Ferencz a Csernavölgyben és Böckh János igazgató is 
foglalkoztak a geológiai fölvételekkel. Dr. Szontagh Tamás különösen Nagyvárad 
környékén és a Sebes-Körös völgyének bal partján folytatta tanulmányait; 
dr. Primics György mint volontár Bihar- és Iíolosmegye határán a Ylegyásza 
vonulatában járt; Aradmegyében dr. Pethő Gyula a Kodru hegység legmagasabb 
tömegének az Izoi gerincznek környékén és a Fehér-Körös jobb partján munkál¬ 
kodott. Hazánk északkeleti vidéke is mindinkább pontosabb fölvétel alá kerül 
most már, mert dr. Posewitz Tivadar Máramarosmegyóben a Fehér-Tisza területét 
tanulmányozta. Gesell Sándor folytatta a nagybányai bányavidék bányageologiai 
fölvételét, melynek eredménye rendkivül érdekesnek Ígérkezik, minthogy e terü¬ 
let a fölszínen már évekkel ezelőtt dr. Hofmann Károly által lett fölvéve. Az Évi 
Jelentés-ben beszámol Kalecsinszky Sándor a m. kir. Földtani intézet chemiai 
laboratóriumában végzett munkálatairól is. 
Bányász tagtársaink dolgozatai ama három értekezés, mely a m. kir. föld¬ 
tani intézet Évkönyve IX-ik kötetének első füzetét foglalja el. Ott értekezik 
Martiny István a Szent-Háromság-aknai mély mívelésről Yihnyén ; Bothár Gyula 
az O-Antaltárnai Ede-Reményvágat geológiai szerkezetéről és Pelachy Ferencz 
adalékot szolgáltat a Nándor Koronaherczegtárna geológiai szelvényéhez. Sel- 
meczbányai tagtársaink különben a lefolyt évben is buzgó tevékenységet fej¬ 
tettek ki. 
Az Évkönyv idézett kötetének második füzetében dr. Lörenthey Imre a nagy- 
mányoki (Tolna-m.) pontusi emeletről és faunájáról értekezik ; végre az Évkönyv 
YlII-ik kötetének 9-ik füzetében dr. Jankó János terjedelmes tanulmányt közöl a 
Nilus deltájáról, melyet részint saját tapasztalatból, részint a reá vonatkozó irodalom 
alapos tanulmányozásából ismer. Szépen jellemzi a harczot, mely ott évszázadok 
óta a természet és az ember között fenáll és a mint mindketten a Nilus torkolatá¬ 
nak átalakításán fáradoznak. 
A m. kir. földtani intézet eme kiadványai mindössze 20 nyomtatott ívet 
foglalnak el és 5 tábla van ezekhez mellékelve. Társulatunk tagjai ennél fogva 
a lefolyt évben mindössze 50 nyomtatott ivet és 10 táblát vettek évdíjuk 
fejében. 
És most, tisztelt közgyűlés áttérek jelentésem kevésbé örvendetes részére. 
Sajnálattal kell jelentenem, hogy a lefolyt évben is tagjaink száma nemcsak hogy 
nem szaporodott, sőt ellenkezőleg apadt. Az örökítő tagok sora ugyan növekedett 
egygyel; de míg az 1889 év végén rendes tagjaink névjegyzéke 341 nevet foglal 
magában, addig a lefolyt év végén csak csak 339 nevet igtatkattam a névsorba. 
A legtöbb áldozatot követeli tőlünk a halál, a közömbösség és talán az 
anyagi viszonyok szűk volta is. Halottjainkhoz, kiknek elhunytét már a múlt év 
elején voltam kénytelen a tisztelt közgyűlésnek tudomására hozni, sorakoztak 
( 45 ) 
